Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 25 



denkt sich das Thai durch den Gletscher ausgeråumt, doch habe 

 die Verwitlerung, linear entlang von Kluften wirkend, vorgear- 

 beitet. Die Fjorde waren demnach durch Gletscher ausgehohlte 

 »Verwitterungsthåler « (Petermaxx: Geogr. Mitteillungen 1894. 

 pag. 128). For os blir i foreliggende tilfælde hovedsaken, at hvad 

 vi nu har anledning til at iagtta med hensyn til overflaterelieffet, 

 er af væsentlig glacial karakter. Endskjønt det vistnok var for en 

 ikke ringe del med blikket fæstet paa vestnorske forhold, De Geer 

 erhvervede sin anskuelse, vil det derfor allikevel ikke være hver- 

 ken af nogen synderlig interesse eller større betj^dning, at han 

 ganske bestemt uttalte: «Wie grosz oder klein die Arbeit des Eises 

 gewesen sein mag, so viel scheint klar, dasz sie wesentlich selektiv 

 und sekundår gewesen und dasz sie schon vorhandenen pråglazia- 

 len, d. h. jungtertiåren, Tålern gefolgt ist. Nun ist die ganze Anord- 

 nung dieser Tåler in vielen Fallen so bezeichnend, dasz man 

 ihren Ursprung von Spalten, und zwar von solchen, die in Zu- 

 sammenhang mit einer tertiåren Landhebung entstanden sind, 



kaum bezweifeln kann Von besonderem Interesse ist, 



dasz die liefsten Steilen der Fjorde geråde in der Nåhe der Kiiste 

 vorkommen, wo die groszte Hebungsfriktion und tiefste Spalten- 

 bildung zu erwarten war« (Petermanns Geogr. Mitteilungen 1912, 

 pag. 128). Thi i denne De Geers uttalelse indesluttes igrunden 

 saa mange imot kjendsgjerningerne stridende hypothetiske fore 

 stillinger, at enhver forsker, der er lidt fortrolig med vore vest- 

 norske fjordes forhold og deres sandsynlige dannelsesmaate, 

 Trondhjemsfjorden medregnet, maa studse over, at der kategorisk 

 er tat saa lite hensyn til, hvad der, saavel af norske som uten- 

 landske forskere, tidligere er arbeidet paa at klargjøre og ialfald 

 ogsaa tildels er klargjort med hensyn til de her omhandlede 

 forhold. 



Naar vi skulde søke at samle i nogle korte hovedtræk vore 

 indtryk af de topografiske forhold i Trondhjemsfjordens om- 

 givelser, saa vil det vide utsyn over fjorden med de forholdsvis 

 lave aaser i bakgrunden præge sig som noget af det mest iøine- 

 faldende. Og i fuld overensstemmelse dermed staar de lave, afrun- 

 dede koller og rygge i det engere lokale relief. Vistnok træffer 

 vi i de trangere sund og fjordløb ogsaa motsætningen i mere 

 steilt affaldende skrænter, ja selv ut mot den aabne fjord som 

 f. eks. syd for Ekne. Men dette dog mere end opveies af de 

 karakteristisk isskurede og moutonnerede former, der som regel 

 møter utover Trondhjemsfjorden, og naar vi f. eks. ser den smukt 

 isskurede og i sydvestlig retning moutonnerede Hoøen vest for 

 Stenkjær, saa erindrer vi knapt smukkere former selv fra den 

 i saa henseende bekjendte Kristianiafjord. 



De indre egne af Trondhjemsfjorden udpræger sig ved sine 



