Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJE MSFELTET H 



andringer vi maa søke aarsaken til disse eiendommelige afsæt- 

 ningsforhold hos morænerne. 



Der er eiidel andre fænomener, vi heller ikke hør glemme i 

 denne forbindelse. Foruten de i egentlig forstand glaciale afsæt- 

 ninger har vi de i nær forbindelse med disse staaende fluvio- 

 glaciale. Primære forekomster af denne gruppe er sjeldne i Trond- 

 hjemsfeltet sammenlignet med mange andre dele af vort land. 

 Saaledes er f. eks. egentlige sanSr-dannelser endnu ikke inden 

 vort omraade med sikkerhed paavist netop paa grund af den 

 meget omformede tilstand hvorunder moræner og i nær tilslut- 

 ning til disse optrædende afleiringer inden nærværende omraade 

 optræder. Vi har dog i Ørlandet, hvor karakteren tildels gjen- 

 gives i selve navnet, resten af en meget fremtrædende afsætning, 

 der vel i sin tid nærmest vilde have været at henføre til denne 

 gruppe. At vi foran enkelte af dalmorænerne ogsaa paa sine steder 

 tinder afleiringer, der selv inden vort omraade, nærmest maa 

 henføres til de saakaldte overgangskegler, spiller jo i denne for- 

 bindelse med deres forholdsvis svage fremtoning en mindre rolle. 

 Hvor meget der af de store og tildels meget fremtrædende ør- 

 dannelser i det trondhjemske, saasom Ørkedalsøren, Stjørdals- 

 halsen, Værdalsøren, Stenkjærsanden kan være at betragte som 

 rester af oprindelige sanSr-dannelser, er ikke saa godt at sige; 

 kanske man for den sidstnævntes vedkommende kunde fremhæve 

 den gamle sanSr-karakter sterkere end for de øvriges vedkom- 

 mende, men selv for dennes vedkommende kan man vistnok 

 med megen ret indvende, at faa steder i det trondhjemske har 

 de i forholdsvis ny tid virkende kræfter sat et mere fremtrædende 

 stempel paa forholdene end netop her, hvor forandringen har 

 været temmelig stor selv efter afsætningen af de ganske lavt lig- 

 gende terrasser, der begrænser » sanden « indad mod det opstigende 

 land. Her har man i virkeligheden ogsaa et af de faa steder i 

 det trondhjemske, hvor man kan spore virkningen af selve luft- 

 bevægelsens indtlydelse i de svage tilløp til flyvesandsdannelsen. 

 Ellers er de trondhjemske ør-dannelser i regelen at betragte som 

 mere recente elveafsætninger, hvor betydelige forandringer endnu 

 aarligaars fmder sted. 



Ellers er forandringer langs de trondhjemske fjord- og strand- 

 kanter ikke særdeles fremtrædende i nutiden. Ingensteds finder vi 

 fænomener, der paa nogen maate kan sammenlignes f. eks. med 

 den karakteristiske »Shoreline-Topographv« (Proceed. American 

 Acad. of Arts and Sciences, Vol. 34, 1899"; No. 8, pag. 149—258) 

 som Gulliver har beskrevet fra forskjellige egne, særlig Amerika; 

 ingensteds finder vi »Cuspate førelands « (Bull. Geol. Soc. America, 

 Vol. 7, 1896, pag. 399 — 422), og heller ingensteds finder vi syn- 

 derlig af lighed med »the outline of Cape Cod« (Proceed. American 



