6 P. A. ØYEN [1914 



Om man imidlertid nogetsteds i vort land skulde eller kunde se 

 de topografiske former væsentlig betinget i foldningsproces, strøg- 

 systemer og den faste fjeldgrunds indre bygning, saa maatte det 

 blive inden Trondhjemsfeltet — ja her maatte det være, at man 

 ialfald tilsyneladende kunde finde en svag begrundelse for an- 

 skuelsen om, at »teorierne blive derefter, med erosioner og is- 

 høvling o. s.v. og med millioner af års virkning småt om småt, 

 istedetfor at de sande træk tyde på et værk, der kunde resultere 

 af, om det var, en eneste sammenskyvningsproces« (Kjerulf: 

 Udsigt over det sydlige Norges geologi, 1879, pag. 262). 



Selv om det saaledes for den mere flj^gtige betragtning af de 

 her omhandlede forhold skulde fremstille sig som en sandsyn- 

 lighed, at de endogene kræfter havde været af afgjørende betyd- 

 ning for dannelsen af de topografiske forhold og udformningen 

 af det nuværende relief, saa færdes man dog ikke længe inden 

 Trondhjemsfeltets forskjellige egne, førend blikket blir aabent for 

 de exogene kræfters store og betydningsfulde rolle med hensyn 

 til de nævnte overfladeeiendommeligheter. 



Hvor meget der i hvert enkelt tilfælde kan skyldes sekulær 

 forvitring og hvor meget den almindelige vanderosion, er for en 

 stor del unddraget vor iagttagelse paa det nuværende ufuldstæn- 

 dige stadium af undersøkelsen. 



Vi opnaar dog ikke et helhedsindtryk af Trondhjemsfeltet i 

 den her omhandlede henseende ved at afslutte vore betragtninger 

 ved den nuværende strand- eller kystlinje. Vi maa se fænomenet 

 videre og i mere generelle drag. Om vi tager for os Storms: 

 »Kart over »søtræernes« udbredelse m. m. i Trondhjemsfjorden, 

 1900 «, og det kart som er gjengivet paa side 7 i Nordgaards: 

 » Beretning om forsøk med utklækning af guldflyndre ved Trond- 

 hjems biologiske station i aarene 1910 — 1914« samt »Bathyme- 

 trical and Hypsomelrical Map of Norway « i Nansens: »The Bathy- 

 metrical Features of the North Polar Seas, with a Discussion of 

 the Continental Shelves and previous Oscillations of the Shore- 

 Line, 1904«, i »The Norwegian North Polar Expedition 1893 — 

 1896», Vol. IV, saa ser vi, at vi faar ingen tilfredsstillende for- 

 klaring af Trondhjemsfeltets nuværende reliefforholde uten ved 

 at se det i sammenhæng med den tilhørende del af den under- 

 søiske platform utenfor den nuværende kystlinje. Vi ser da, at 

 den nuværende Trondhjemsfjord fortsætter videre utover denne 

 platform som et stort, bugtet, undersøisk flodløp, der med en vid 

 bugt munder ut mot Atlanterhavsdypet. Og den nuværende fjord 

 afviker ikke i nogen væsentlig karakter fra den tidligere større, 

 eller med andre ord, den indre del af den store fjorddal bærer 

 væsentlig samme præg som den ytre — mere eller mindre luk- 



