Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 65 



I nedre Schulzehaiig en s teglverk, hvor de i leret fore- 

 kommende arier var 



Area glacialis Gray 



Portlandia lenticiila Møll. 

 fandtes i tilkjørt ler brudstykker af 



Scrobiciilaria piperata Bel. 

 Det er kanske ingen af de mere fremlrædende former, som 

 netop af den her omhandlede grund saa ofte er bleven mis- 

 opfattet i geologisk henseende som den almindelige østers. Paa 

 sekundært leiested har det lykkedes mig at finde frem denne art 

 paa følgende sleder: 



1. Havnens verk (Kristiania) i den øvre grube paa elvens 

 venstre side, ca. 85 m. o. h. 



2. Nær veien nedenfor Tuengen i vestre Aker, ca. 55 m. o. h. 



3. Nær Skaadalen station, ca. 206 m. o. h. 



4. Stomner, I/4 mil n. f. Grorud station, ca. 160 — 170 m. o. h. 



5. Ved Asker jernbanestation, 104 m. o. h. sammen med blaa- 

 skjæl, Myfilus edulis Lin. 



6. Paa gaarden Jøssongs marker (Asker) ca. 190 m. o. h. 



7. Paa Hogstadmorænen (Asker) fandtes i en høide af 160 

 m. o. h. brudstykker af store østers svarende omtrent til dem, 

 der i universitetets glacialgeologiske samling opbevares som 

 fundne i »Aasmyren oOO' o. h. i Follo«; ifølge hele sit 3'dre 

 præg vidner ogsaa disse sidstnævnte om at befinde sig paa se- 

 kundært leiested. 



8. Paa markerne i Aker er østers saa almindelige, at man 

 efter en tids undersøkelser ikke engang bemøier sig med at 

 notere de forskjellige forekomster. 



Nordgaard er af den anskuelse med hensyn til forholdene 

 omkring Tron dhj em sfj orden »at boplasserne valgtes af hensyn 

 til rikehg forekomst af matskjæl i nærheten. Men et andet 

 ræsonnement maa gjøres gjældende, naar talen er om de østers- 

 skaller, som er fundne paa gamle hustomter i Trondhjems b3^ 

 De har vistnok for størstedelen været spist i middelalderen. 

 Det kan ialfald med sikkerhet sies om de skaller af østers, som 

 fandtes paa kong Sverres borg Sion eller Sverresborg ved Trond- 

 hjem under utgravningerne i 1872 og 73, og det samme maa gjælde 

 om de østersskaller, som fandtes utenfor Erkebispegaardens mur 

 under gravningerne sommeren J912. Disse østers har neppe 

 været tat i selve fjorden, de har sandsjailigvis været tilført uten- 

 fra. Saavidt jeg har kunnet faa greie paa det, er det intet som 

 kan tas til indtægt for den opfatning, at østersen i historisk tid 

 har levet nærmere Trondhjem end ved Tarven utenfor fjordens 

 munding. Det har heller ikke endnu lyktes mig at skrape op 

 en eneste østersskal fra fjorden, endskjønt jeg har tat mange i 



5 



