Nr. 6] KVARTÆR-STUDIEU I TRONDHJEMSFELTET 67 



something for which we are not as yet prepared« (Nature, Vol. 

 44 (1891) pag. 504). 



Man maa vistnok her gi Chamberlin sin ixilde tilslutning 

 med hensyn til den kronologiske klassifikation, og spørgs- 

 maalet vilde muligens paa det nuværende stadium kunne ansees 

 nogenlunde tilfredsstillende løst, hvis man virkelig kunde gjen- 

 nemføre en genetisk klassifikation, der ikke var beheftet med 

 altfor store feil. Men nøiere betragtet er det kun tilsyneladende, 

 at man opstiller et giennemført genetisk system, ja djupere 

 betragtet, er kanske detle det vanskeligste af alle, netop fordi vi 

 igrunden vet saa lite om de grundlæggende, genetiske forhold. Dette 

 faar vi klar følelse af ved at gjennemgaa Matthew's afhandling: 

 »Climate and Evolution« (Annals N. Y. Acad. Sciences, Vol. 24 

 (1915) pag. 171 — 318), og hvor enhver kvartærgeolog har godt af 

 at erindre: » Scientific problems should be settled by examina- 

 tion of the evidence, not by citations of opinion from selected 

 authorities« (L. c. pag. 316). De Geer fandt derfor at burde frem- 

 lægge » forslag till ett naturligt system for de kvartåra bildnin- 

 garne« (Forh. ved de skandinaviske naturforskeres 14. møde, 

 Kjøbenhavn 1892, pag. 429 — 432), men her støtter denne forsker 

 sig ganske naturlig til det genetiske princip, og de samme nær 

 uoverstigelige hindringer møter derfor som hos Chamberlin. At 

 De Geer saa derlil trækker de kartografiske forhold sterkt i 

 forgrunden, er forsaavidt et gode, som klassifikationen blir af de- 

 skriptiv art, men dermed er man igrunden ikke naaet længere 

 frem med hensyn til at sammenbinde de kjendte glacialgeolo- 

 giske og kvartære fænomener i en sluttet kjede til indordning i 

 den menneskelige erfaringskreds idethele. Fænomenerne blir 

 meget mere staaende som enkelte, isolerede. Man faar let for 

 at glide over i katastrofistiske betragtninger, og enheten gaar tapt. 

 Det var i følelsen heraf, at jeg ved begyndelsen af mine fore- 

 læsninger i glacialgeologi og kvartærgeologi ved universitetet, 

 vaarsemestret 1903, forsøkte at sammenstille de kjendte fæno- 

 mener i «Versuch einer glacialgeologischen Systemalik« (Christ. 

 Vid.-Selsk. Forh. 1904, No. 7). Senere har jeg ogsaa berørt de 

 samme forhold i en afhandling: »Glaciale studiestreiftog« (Arch. 

 for Mathm. og Naturvid. B. 29,' nr. 5 (1908), pag. 29—32) og der 

 betonet den fri, menneskelige tænknings betydning ved affattel- 

 sen af systematiske fremstillinger paa forskningens nuværende 

 ufuldkomne stadium selv for naturvidenskapens rent empiriske 

 afsnit, idet to hovedmomenter, detailundersøkelse og logisk tænk- 

 ning, er betingelse for fremskridt inden dette omraade. En 

 vigtig betingelse blir naturhgvis, at man til enhver tid lar de 

 strukturelle, kronologiske og genetiske fænomener træ i for- 

 grunden i den utstrækning, som kjendskapet til disse forskjellige 



