76 P. A. ØYEN 



il914 I 



bevægelse i Asker, omtrent lotiret paa den utregnede blokkflytt- 

 ningsretning N 16— 18° V (1904 og 07)!« (»Sørlandel« 1912, pag. 

 95). Netop i 1907 offentliggjorde jeg imidlertid en afhandling 

 »Glacialgeologiske studier langs stranden af Kristianiafjordens 

 indre del« (Arch. Matlim. og Naturv. B. 28, Nr. 4), og i de nne om- 

 talte jeg ogsaa skuringsfænomenets »to hovedsystemer, et nord- 

 sydgaaende og et konvergerende. Ja, omkring Kristianiafjordens 

 indre del er der anledning til at studere dette forhold langt 

 udenom det ovenfor angivne omraade, f. eks. i Asker« (L.- c. 

 pag. 3); det triumferende utraapstegn er altsaa i dette tilfælde 

 mindre heldig valgt. Naar Hansen om det karakteristiske Etter- 

 stadprofil kategorisk bemerker: »i virkeligheten en regulær af- 

 sætning« (»Sørlandet« 1912, pag. 98), saa viser det sig, at han 

 allerede har betraadt eii grund, hvor geologisk diskussion alle- 

 rede er ophørt. Jeg har forresten ogsaa fra det trondhjemske, 

 Ysse i Værdalen, beskrevet en fossilførende lerafsætning, hvor 

 der var anledning til at studere tilsvarende fænomener til de i 

 Etterstadprofilet iagttagne, om end utviklet paa en noget anden 

 maate (II, 163 — 164). Dette har en vis interesse for saa vidt, 

 som jeg ved beskrivelsen af Etterstadprofilet netop henviste til 

 Værdalsskredels akkumulationsomraade til sammenligning alle- 

 rede før jeg hadde hat anledning til at studere denne interes- 

 sante egn. 



Med hensyn til Hansens omtale af de af mig beskrevne 

 forekomster ved Aamdalsstrand (»Vestraet«, 1910, pag. 184), Ber- 

 ven (L. c. pag. 180), Horten (L. c. pag. 176) og Bakke teglverk 

 (L. c. pag. 193) skal jeg kun henvise til mine tidligere beskrivelser 

 af disse og de dertil knyttede bemerkninger (»Det sydlige Norges 

 »boreale« strandlinje* — Christiania Vid.-Selsk. Forh. 1906, no. 1, 

 pag. 5 — 25, 3 — 4 og 34 — 35, 35 — 36, og » Kvartærgeologisk profil 

 gjennem Jarlsberg fra Tønsberg til Ekern« — L. c. 1910, no. 5, 

 pag. 22 — 25). Naar Hansen (»Sørlandet« 1912, pag. 107) sier, 

 at Littorina-niu^auet ikke lar sig opretholde, at niveauerne Mactra- 

 Trivia er ^iøinefaldende konstruktioner«, saa er dette blot og 

 bart postulater, da intet bevis er forsøkt engang leveret for denne ut- 

 talelse, men naar han saa videre sier, at »trivia-faunaen hører 

 naturlig sammen med tapes faunaen som en dypere facies«, viser 

 dette, at Hansen endnu ikke tiltrods for de mange aars syslen 

 med kvartærgeologiske studier har erhvervet sig forstaaelse af 

 de faunistisk stratigrafiske grund begreper, hvad nu end aarsaken 

 dertil kan være. I en egen forelæsningsrække ved universitetet 

 over »Utviklingen af kjendskapet til vort lands kvartærafsætninger 

 i sidste halvdel af det nittende aarhundrede« i Iste semester 

 1914 gjennemgik jeg ogsaa ganske utførhg den betydning, som 

 Kjerulf har havt i saa henseende og fik derunder anledning til 



