92 P. A. ØYEN [1914 



Til sammenligning kan det være af interesse at anføre et 

 lite træk fra grønlandske forhold, saadan som vi kjender disse 

 gjennem Rinks undersøkelser for snart et par menneskealdre 

 siden, undersøkelser som i tilslutning til den britiske og skan- 

 dinaviske kom til at spille en epokegjørende rolle. Rink med- 

 deler nemlig, at »i leerlagene ved Sydostbugten forekomme, 

 foruden konchylieskaller, aftryk af Salmo arcticiis, og efter Grøn- 

 lændernes sigende, træagtige eller kulagtige masser. I leerbugten 

 samledes i lignende lag, omtrent 100 fod over havet, 7 arter af 

 konchylier, som samtligen endnu leve i Davisstrædet«. Og Rink 

 anfører efter Mørchs bestemmelse fra Pattorfik (Omenaksfjord) 

 fra lerblandet sand (uten at dog høiden over havet er angit) 

 følgende arter: Pecten islandicus, Mull., Cardium islandicum Ch., 

 Cardium groenlandicum Ch., Astarte semisulcata Leach, Astarte 

 corrugata Brown, Tellina proxima Smith, Mija truncata Lin., 

 Panopea noruegica Spengl., Glycimeris siliqua Spengl., Saxicava 

 rugosa, Lin., Natica clausa S. & B., Fusiis despectus L., Fusus 

 gracili da Costa (Rink: Om den geographiske beskaffenhed at 

 de danske handelsdistrikter i Nordgrønland etc, 1852, pag. 60 — 

 61). Dermed var ved siden af Rink's paavisning af den store 

 ismasse, der som en »indlandsis« dækkede Grønlands indre, op- 

 naadd et værdifuldt og solid grundlag for den fortsatte under- 

 søkelse og det videre studium af de europæiske, ja vi kan kanske 

 ogsaa tilføie de amerikanske kvartærafsætninger, et moment af 

 uoverskuehg rækkevidde, idet vi har vanskelig for nu at sætte 

 os ind i, hvordan det kvartærgeologiske studium for øieblikket 

 vilde ha ligget an, om ikke de praktiske og impulsive ameri- 

 kanske forskeres arbeide hadde traadt til. 



Med hensyn til den efterfølgende utvikling af de kvartær- 

 geologiske synsmaater skal jeg kun henvise til den korte skit- 

 sering af samme, som jeg gav i »Nogle bemerkninger om Ra- 

 perioden i Norge* (Norsk Geologisk Tidsskrift, B. II, No. 7 (1911), 

 pag. 6 — 16), og som jeg tiltrods for senere angrep paa den frem- 

 deles maa hævde som i alt væsentlig korrekt, og som jeg derfor 

 ogsaa senere har gjort til gjenstand for en forelæsningsserie ved 

 universitetet (Iste semester 1914) for nærmere at utrede de de- 

 taljer, der knytter sig til utvikhngen af de kvartærgeologiske 

 synsmaater paa den skandinaviske halvø fra midten af forrige 

 aarhundrede indtil vore dage; men jeg har endnu ikke fundet 

 anledning til at offentliggjøre disse forelæsninger. 



Vi skal her kun erindre den stiUing, M. Sårs indtok til spørgs- 

 maalet og den inddeUng, han indførte for vort lands kvartær- 

 afsætninger, idet han inddelte dem i »en ældre, den egentlige glaci- 

 ale, og en yngre, en postglacial gruppe — en adskillelse, som 

 allerede i aaret 1842 blev gjort for den samme formation paa 



