Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 119 



skylningsgrus øverst, — denne haug er sandsynligvis en rest af 

 en engang inere utbredt afsætning. Omtrent en kvart mil s. f. 

 Drivstuen ser man atter to mindre endemoræner med ca. 100 m. 

 mellemrum, og hver af de lo moræner er igjen utpræget dicho- 

 tome. Videre opover Drivdalen har man mot syd flere steder 

 morænerester. 



Ved opgangen til Vaarstigen ser man ret over paa vestsiden 

 al" dalen en meget smuk og utpræget formet botudal. Straks n. 

 f. Vaarstigen ser man smukke skuringsstriper med vakre furer 

 og utpræget roches moutonnées i retningen S — N. Like oppe paa 

 passet ser man ogsaa vakker skuring med moutonnert overflate 

 i samme retning. Her bør man ogsaa merke sig de store glatte 

 afskalningsflater i sidedalen mot vest. Skuringsfænomenet med 

 striper, furer og roches moutonnées er idethele her i den vak- 

 kert U-formede Drivdal utviklet paa en saa smuk maate, at man 

 slet ikke undres over, at Vaarstigen med sine vilde omgivelser 

 er blit et klassisk sted i glacialgeologisk henseende. Ved Vaar- 

 stigsæteren sees rester af en noget evorderet dalsideterrasse eller 

 morænevold; saavel disse som de smaa talusdannelser eller talus- 

 kegler viser, at de senere forandringer har været smaa. Litt 

 morænemasse i form af grus og sten saaes ogsaa paa selve 

 Vaarstigpasset, men i omgivelserne ogsaa litt forvitringsgrus. 

 Drivdalen seet mot nord fra Vaarstigpasset viser i begge dalsider 

 utprægede dallister i sterkt fremspringende former som rester af 

 den oprindelige vakkert U-formede dal, i hvis bund saa den 

 skarpt V-formede canonaglige fordypning er skaaret dypt ned 

 med den nye vei like i bunden langs elven; de nævnte dallisters 

 overflate viser utpræget bræslitt karakter med moutonnerte for- 

 mer S— N. 



Like ved nedgangen mot syd, ganske nær passet i Vaarstigen 

 (muligens det af Esmark iagttagne sted?), saaes et par vakkert 

 moutonnerte gneiskupper af henimot et par meters høide, og i 

 den ene af disse saaes en halv meter dyp fure og dertil antyd- 

 ning til stripning, med skuring S — N, dog noget deviert. I om- 

 givelserne saaes dvergbirk, vidjekrat og krypende fjeldbirk. 



Straks s. f. Kongsvold saaes vakre terrasser paa begge sider 

 af elven; muligens har man her for sig en gammel moræne, 

 der af elven er omleiret til en elveterrasse. Endskjønt dette sjaues 

 sandsynligst, er heller ikke den mulighet utelukket, at det kan 

 være resten af en bræsjøterrasse, afsat i en sjø, afdæmmet ved 

 en bræ i Kongsvold sidedal. Meget smuk isskuring med striper, 

 furer og moutonnert fjeldoverflate paa grøn skifer med kvarts- 

 aarer og med skuringsretning mot Drivdalen, altsaa S — N, sees og- 

 saa ved veisvingen s. f. amtsgrænsen, og mellem veisvingen og 

 vandskillet sees liknende skuring flere steder. 



