134 P. A. ØYEN [1914 



men af mere sporadiske bemerkninger som: »ieg maa antage, 

 at de er postglaciale« (L. c. pag. 52) — »der synes unegtelig at 

 være adskillige biologiske grunde, som taler for en postglacial 

 landforbindelse. Dog er der ogsaa ting, som taler imod « (L. c. 

 pag. 53) — »de fremherskende sydvestlige vinde synes mig ogsaa 

 at veie noget i denne forbindelse* (L. c. pag. 54) — »floraen 

 paa denne maade maa antages at faa en mere lilfældig sammen- 

 sætning« (L. c. pag. 55) — »jeg vil paapege det faktum, at her 

 er sprang nok« (L. c. pag. 55), faar man dog uvilkaarlig et 

 indtrj^k af forfatterens stilling til den opgave, han har foresat 

 sig at behandle, og indtrykket skaffer os ikke den retlinjede 

 forsker. 



Det er ganske interresant at læse Keids »The reader will 

 probably rise from the perusal of this chapter with a confused 

 idea of many shall changes in the limits of sea and land; which, 

 however, were of no very great importance as bearing on the 

 past history of our flora. This impression is, I believe, the cor- 

 rect one; for, after twenty years' work at diposits belonging to 

 the periods here dealt with, I am greatly impressed with the 

 smallness and multitude of the changes, and with the gradual 

 way in which they occurred, as is demonstrated whevever we 

 can discover continuous records. The climatic changes, on the 

 other hand, though perhaps equally gradual, were most thorough 

 an sweeping; inevitably they must have been accompanied by 

 corresponding changes in the flora < (Clement Reid: The Origin 

 of the British Flora 1899 pag. 47). 



Og lignende forandringer er ogsaa meget iøinefaldende hos 

 os likesom i vore nabolande. To og tyve aar er nu forløpet 

 siden min ven Hedstrom skrev, »om hasselns forntida och nu- 

 tida utbredning< (Sveriges geol. undersøkn. Ser. C, Nr. 134, 1893) 

 og som den første inden dette omraade, fremhævet den ret bety- 

 delige forskjel mellem denne plantes geologiske og geografiske 

 grense. Senere er det samme arbeide fortsat af flere forskere. 

 Ogsaa i vort land er hassel fundet flere steder i lerafsætninger 

 idet nøtter af samme er fundet ved : 



Svenengen teglverk (Kristiania) L = 18 mm. 



Hæg (Hillestad) (16X12) (15X15) 



400' al. n. f. Galleberg, 115 f. o. h (18X13) (14X14) 



Etterstadskjæringen (Kristiania) (15X8X7) 



Brochmanns gate (Kristiania) 



Værdalsskredet (Ex. 1893) (15X12,5X8,5) 



Hasle (plantelag, A. Blytt (Kristiania). . (14X14). 



Holmboe skrev om »en forekomst af alm i Nordre Øster- 

 dalen« (Naturen, 1908, pag. 336 — 343) og leverede et kart over 

 denne arts tidligere utbredelse i forhold til nutidens. Det viser 



