Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TROXDHJEMSFELTET 151 



Og et indlandsklima, likesaa mellem lavlandsklimatet og høi- 

 fjeldsklimatet o. s. v. 



Det er da ogsaa i den almindelige erkjendelse af, at man 

 ogsaa med hensyn til disse fænomener maa gaa ut fra forholdene 

 i nutiden, man maa søke aarsaken til, at nu disse spørsmaal 

 omfattes med den interesse, at der endog er dannet en Com- 

 mission Internationale des Glaciers, som har den opgave at samle 

 de iagttagelser, som aarligaars gjøres med hensyn til bræernes 

 frem- og tilbakegang ut over den ganske jord. I denne «com- 

 mission« er da ogsaa vort land repræsenteret som et af de mest 

 interessante i saa henseende, og en række bidrag er da ogsaa 

 tilflydt herfra, hvor der nu hvert aar maales en hel række bræer 

 saavel inden den centrale høifjeldsegn som inden landets vestlige 

 og nordlige egn. 



Det tør vistnok sies, at den store flerhet af geologer nu er 

 kommet bort fra den gamle anskuelse om en jevn, kontinuerlig 

 forandring i de klimatiske forhold, geologisk seet. De vidnesbyrd, 

 man i de geologiske lag kan spore med hensyn til vekslinger, er 

 for mange og af altfor fremtrædende karakter til, at man i læng- 

 den har kunnet forbise dem. Og det er paa den anden side 

 noksaa merkelig at se, at selv en forsker, der anskuer forholdene 

 paa den sædvanlige, meteorologiske maate, tiltrods for at denne 

 har meget tilfælles med den gamle geologiske, ogsaa ser sig nødt 

 til at benytte et saadant uttryk som » hypotesen om klimaets 

 uforanderlighed < (Ryd: Bidrag til bestemmelsen af meteorologiske 

 elementers perioder, 1915, pag. 9). 



Uten her at gaa nærmere ind paa detaljer i kli matets for- 

 andringer, i dets variation, skal vi kun mindes, at ifølge alle 

 de kjendsgjerninger, som nu staar til vor raadighet, er vi nødt til 

 at betragte denne variation som oscillatorisk, som sammensat 

 af klimatbølger af forskjellig orden (P. A. Øyen: Glaciale studie- 

 streiftog, 1908, pag. 35 — 49). Dels vil disse klimatscillationer 

 naturligvis mere direkte øve sin indflydelse paa utviklingen af 

 de biologiske forhold, paa utbredelsen og fordelingen af planter 

 og dyr, men dels vil de ogsaa virke paa en mere indirekte maa- 

 te ved deres indvirkning paa havslrømmenes retning. Her er imid- 

 lertid ikke de klimatologiske forhold enebestemmende, idet for- 

 delingen af land og hav spiller en vigtig rolle, og dermed er vi 

 stillet like over for det vigtige spørgsmaal om strandlinjens stil- 

 ling og dens bevægelse. Imidlertid er ikke dette fænomen saa 

 enkelt, som vi kanske i øieblikket saa let forestiller os. Spadserer 

 vi langs en strandkant, saa ser vi havflaten i uophørlig bevægelse, 

 likegyldig hvordan veirforholdene er, men forandringen er snart 

 stor, snart mindre, og veksler paa de forskjellige steder. Fra 

 et geologisk synspunkt interesserer selvfølgelig havflatens vibra- 



