156 P. A. ØYEN [1914 



degre: son altitude, pres de Bossekop dans lAltenfiord, est de 

 27,7 m.: a Stammerfest elle nest que de 14,1 m. Ainsi ces lignes 

 ne sont ni horizontales, ni méme paralléles entre elles. Il existe 

 une troisiéme ligne nioins evidente, et dont la réalité peut se 

 contester; elle aurait 40,5 m. de hauteur dans la baie d' Alten, 

 et seulement 21,0 m. auprés de Stammerfest. « (L. c. pag. 691 

 — 692j. Denne afhandling finder vi under titelen >'0n the Lines of 

 the Ancient Level of the Sea in Finmark», en oversættelse af i 

 Jameson's bekjendte »The Edinburgh New PhilosophicalJournal, 

 Vol. 29, 1840, pag. 164 — 166. Og de tre nævnte linjer er ganske 

 sikre og nøiagtig maalt, ti vi gjenfinder dem vakkert tegnet med 

 blaat, rødt og gult paa Carte des Anciennes Lignes du Niveau 

 de la Mer entre Kaafiord et Hammerfest (Finmark) dressée par 

 A. Bravais 1839 (Voyages en Scandinavie etc. sous la direction 

 de M. Paul Gaimard. Atlas Géologique, d'aprés M. E. Robert). 

 Hos Robert Chambers (Ancient Sea-Margins, 1848, pag. 290) 

 flnder vi for de af Bravais tegnede linjer anført seks maalinger 

 saavel for øvre som nedre linje og tre maalinger for mitre. Og 

 Chambers tilføier: »this view of declension has been received 

 every where without challenge, and probably is held by some 

 geologists as an evidence for those local and partial elevations, 

 of which instances have of late been adduced alike from the 

 coast of Chili and the shores of the Baltic < (L. c. pag. 290 — 291). 



Ved en tidligere anledning (Christiania Vid.-Selsk. Skr. L 

 Mathm.-naturv. Kl. 1908, No. 2, pag. 109) har jeg behandlet M. 

 Sars's merkverdige stilling til spørsmaalet om landplatens ulike- 

 formede hævning, hvor det viser sig, at han indtok et for sin 

 tid langt fremskredet standpunkt, saa han vil komme til for 

 bestandig at indta en eiendommelig stilling som en af forløperne 

 for den isostaliske theoris gjennembrud. K.jerulf nævnte Bravais 

 og hans undersøkelser (Nogle af geologiens tidmaalere, 1874, 

 pag. 15 & Udsigt over det sydlige Norges geologi, 1879, pag. 15), 

 men han sier uttrykkelig, at strandlinierne er horizonlale« (L. 

 c. pag. 15). Kjerulf angav to forskjellige trin (Nogle af geologiens 

 tidmaalere, 1874, pag. 15). Det samme gjorde Geikie: Numerous 

 ancient marine terraces, especially the same two prominent ones 

 already mentioned, may be traced along the sides of the Jøkuls 

 Fjord. The lower of these runs at a level of about 60 feet, the 

 higher at about 152 feet above high-water mark« (A. Geikie: 

 Geological Sketches at Home and Abroad, Pag. 153). 



Helland angav ogsaa i Tromsø amt to linjesæt skraanende 

 ut mot havet paa samme maate som af Bravais angivet (Nor- 

 ges geol. undersøkelse, Aarbog 1898 — 99, no. 2, pag. 4). Selv har 

 jeg i omegnen af Tromsø, saavel i byens umiddelbare omegn som 

 længere syd og længere nord, hat anledning til paa Uere steder 



