Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 187 



(3) Sjælland-stadiet \ Kaliwdborg-tnim^^^^ 



"^ I Roskdde-trinnet. 



(4) Skaane-stadiet \ Hillerød-trumet 



( Halland-trinnet. 



(5) Halland-stadiet \ Halmstad-triimet. 



I (joteborq-tnnnet. 



(6) Bohusldn-stadiet \ 1'ddeimllaArinnet. 



( \ enersborg-trinnet. 



(7) Ra-stadiet \ Smaalenene-Jarlsberg-trinnet. 



f Moss-Horten-tnnnet. 



(8) Aas-stadiet \ l"^"^^""'^/- 



( Ski-tnnnet. 



(9) Aker-stadiet \ ^ydals-triimet. 



f Maridcds-trinnet. 



(10) Romerik-stadiet \ Skedsmo-trinnet. 



I Berger-trinnet. 

 Som vi ser, gjør der sig overalt gjeldende en utpræget dicho- 

 tomi eller tvedeling i endemorænedannelsen, og denne er som 

 oftest gjentat og temmelig sammensat, saa vi faar et liknende træk 

 i klassifikationen, om vi ved en indgaaende detailundersøkelse 

 skrider til en mere nøiagtig inddeling af morænelandskapet og 

 de i dette optrædende faciesdannelser af forskjelligt slags. 



Med utgangspunkt i den her erholdte oversigt og den i det 

 foregaaende for Trondhjemsfeltet opnaaede, kan vi nu foreta en 

 sammenstilling, som kanske kunde gjøre krav paa at ansees som 

 nogenlunde sandsynlig, efter det kjendskap, som vi ialfald for 

 øieblikket har til disse afsætninger inden de to omraader: — 

 I. Ørland-stadiet. Stagnafions-stadiet. 



II. Agdenes-stadiet. Grenaa-stadiet. 



III. Rissen-stadiet. Sjælland-stadiet. 



IV. Stadsbggd- stadiet. Skaane-stadiet. 

 V. Heimdal-stadiet. Halland-stadiet. 



VI. Guldal- stadiet. Baahuslen-stadiet. 



VII. Ekne-stadiet. Ra-stadiet. 



VIII. Beitstad-stadiet. Aas-stadiet. 



IX. Stenkjær-stadiet. Aker-stadiet. 



X. Sunnan-stadiet. Romerik-stadiet. 



Derpaa følger inden begge omraader Mgtilus-niueaiiets afsæt- 

 ninger, der likeledes inden begge omraader etterfølges af de ut- 

 prægede Portlandia-niveauets terrasser. 



Vi er dermed naaet frem til en klassifikationsoversigt, men 

 likesom vi saa, at begyndelsen af denne række ikke var helt 

 skarpt adskilt fra de forutgaaende afsætningsled, saaledes ser vi 

 del samme fænomen gjenta sig mot slutningen, hvor overgangen 

 likeledes er af oscillatorisk art. Men detle igjen er kun et bil- 



