Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFEL TET 197 



paa vestsiden af Spjeltfjelddalen og i sydskraa ilingen af Besse- 

 døiiinden talrike, opslikkende, skarpe smaaknauser, som han an- 

 tar ældre end den sidste istid, hvis hræer saaledes ikke har 

 overskredet loppene« (Norges geol. unders, aarbok, 1910, II, pag. 

 25), og Holmsen fandt ved sine undersøkelser i Hatfjelddalen 

 Hknende knauser i egnen om Krutvandet, men ansaa dem som 

 et maal for erosionens størrelse efter at isen tråk sig væk fra 

 de omraader, hvor knauserne lindes* (L. c. 1912, I, pag. 241 

 Der er ogsaa andre fænomener, som gir et indicium for, at 

 man kanske befinder sig paa den sikre side ved at regne med 

 de længere tidsrum; saaledes fandt f. eks. Oxaal ved sine mi- 

 dersøkelser af GrønligrOtten i Rånen, idet han dog ikke lot helt 

 uberørt spørgsmaalet om dens mulige interglaciale oprindelse, 

 at hulen i sin nuværende form er — — — av sen glacial op- 

 rindelse i,L. c. 1914, II, pag. 23). Man kunde kanske i denne 

 forbindelse ogsaa merke sig de lokale nedisninger« med »dæmme- 

 sjø s som Oxaal nævner fra egnen om Børgefjeld (L. c, 1909, 

 IV, pag. 21\ ogsaa et bevis for, at den efter istiden forløpne tid 

 har været lang nok til at utvikle mange forskjelligartede fysisk-geo- 

 grafiske forhold. Mange interessante forhold fra tilsvarende tid er 

 ogsaa f. eks. beskrevet af Maxsfield i »Post-Pleistocene Drainage 

 Modilications in the Black Hills and Bighorn Mountains^ (Bull. 

 Mus. Comp. Zool. Harvard College, Geol. Ser. Vol. VIII, No. 8, 1906). 

 Endskjønt vistnok utviklingen af forholdene under ra-perio- 

 dens senere afsnit og den næM-mest efterfølgende tid har artet 

 sig ikke saa lite forskjellig i den sydøstlige del af vort land og 

 i det trondhjemske, turde det dog kanske være paa sin plads at 

 henlede opmerksomheten paa de terrasseformede dannelser, som 

 vi f. eks. finder langs Mjøsen, langs Randsfjorden og i flere af 

 vore østlandske dalfører, og hvortil vi ogsaa tildels linder ana- 

 loge dannelser i det trondhjemske, saavel i syd, i de til Dovre- 

 fjeldene og Troldheimen grænsende strøg, som i S3'døst, øst og 

 nordøst, hvor terrasser eller terrasseformede afsætninger tindes 

 endog tildels høiere end den tidligere havgrænse, uten at det dog 

 kanske i hvert enkelt tilfælde vil falde saa ganske let at for- 

 klare dem som sjødannelser. Ja selv i lavlandet, hvor man 

 nok kunde anta dem for denuderede marine terrasser, turde det 

 nok kanske i enkelte tilfælde være et spørsmaal, om man ikke, 

 særlig der, hvor man med sikkerhet vet, at bræbevægelsen har 

 skaaret tvers eller skråa over et forhaandenvan-ende dalføre, 

 ogsaa kunde tænke paa dannelser i likhet med dem, som Popoff 

 beskrev i Zur Frage von der Entstehung terrassenåhnlicher 

 Abstufungen, an morånebedeckten Gebirgsabhangen, unter In- 

 landeisgewesener Gebiete (Verh. der Russ.-Kaiserl. Min. Gesellsch. 

 St. Petersburg, Ser. II, B. 41, L. I, 1904, pag. 55 flg.). Han hen- 



