Nr. 61 



KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 



229 



sei mir an dieser Stelle die Bemerkung erlaubt, dass ich erst 

 nach 15-jåhriger intensiver Tåtigkeit im Moorwesen, nach Besich- 

 tigung von mehr als tausend Mooren in fast allen Moorlåndern 

 Europas und unter Berucksichtigung der åuszerst iimfassenden, 

 in 7 Sprachen niedergelegten Moorliteratur mir ein Urteil iiber 

 den Aufbau der Moore erlaubte« (L. c. pag. 4), nemlig i 1908. 

 For Salzburgs vedkommende faar man saa følgende oversigt 

 (L. c. pag. 14—15): — 



Schiieegrenze 



Klima 



Nacheiszeit 



Torfschichte 



Torf 



2700 m. I Gemåzsi.ot trocken Gegenwart Rezenter Bruch- 



torf, 2—3 dm. 



2400 m. , Kiihl, feucht Daun st. Jungerer Moos- 



torf, 5—10 dm. 



2700 m. ! gemåszigt, trocken III. Jungerer Bruch- 



Zwischenst. tort", Vs— 2 dm. 



Kiihl, feucht Gschnitz st. Alterer Moostorf 



5 — 15 dm. 



2100 m, 

 2900 m. 

 1800 m. 

 2100 m. ? 

 1500 m. 



warm, trocken II. Alterer Bruch- 



Zwischenst. torf, 2 — 3 dm. 



Kontinental 



Kalt, feucht 



Biihl st. I Alterer Riedtorf 

 I 2 — 15 dm. 



I. i 



Zwischenst. 



Wiirm 

 Eiszeit 



Abraum 



roter 



kohliger 



schwar- 

 zer 



boden- 

 roter 



blauer 



Hovedresultatet af denne nu i det foregaaende fulgte utvik- 

 ling turde være, at vi nu ser nutidens dyre- og planteliv fremgaaet 

 gjenneni den nærmest forutgaaende geologiske tids mange veks- 

 linger, og i fordeling og utbredelse for den væsentligste del be- 

 stemt ved disse. At der blandt botanikerne tildels gjør sig gjel- 

 dende andre anskuelser, veier for kvartærgeologerne mindre. For 

 vort lands vedkommende offentliggjorde Wille nylig i Annals 

 of the Missouri Botanical Garden, Vol. 2, 1915, pag. 59 — 108 en 

 af handling: »The Flora of Norway and its Immigration«. Om- 

 endskjønt, særlig i botanisk henseende, mere utførlig end den i 

 det foregaaende (cfr. nærværende afhandling side 185 — 137) nævnte 

 redegjørelse i » Naturen*, kan det dog ikke sies, at den inde- 

 holder noget væsentlig ut over, hvad der allerede er nævnt i 

 denne, forsaavidt det angaar det her stillede spørsmaal. Vi bør 

 dog i denne forbindelse mindes det sammenfattende resultat 

 hvortil Wille kom: »it is no longer possible to maintain the 



