Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 265 



lede, intermediære strandmerkegrupper, likesom ogsaa særegne 

 lokale forhold kan bevirke, al selv et eller flere af hovednive- 

 auernes strandmerker kan mangle. Men hvor den samlede række 

 er godt utviklet, møter man disse ni trin, saaledes paa flere 

 steder inden Kristianiafeltet, i et enkelt profil vel neppe bedre 

 end i Asker, fra Leangbugten til Skougumsaasen, kanske fordi at 

 ingensteds er forholdet bedre undersøkt. 



Men vi møter dog det samme ogsaa i Trondhjemsfeltet, ja i 

 selve Trondhjems omegn, om end her, ialfald til at begynde med, 

 den store mangfoldighet af terrasser virker noget forstyrrende i 

 forsøket paa at faa fat i selve hovedniveauerne. Det er vistnok 

 det løse lerterræn med de mange deraf følgende sekundære ter- 

 rasser, som idethele i det trondhjemske er aarsaken til dette 

 noget eiendommelige fænomen. Et andet, som ikke maa sammen 

 blandes hermed, er f. eks. det af C. D. efter Grønlie beskrevne 

 fra Tromsø, høiere end de sikre marine (Naturen 1915, pag. 

 281 — 282); vi skal ikke her gaa nærmere ind paa den samme- 

 steds brukte, noget uheldige anvendelse af betegnelsen »Myalinje((, 

 heller ikke skal vi hefte os ved begrepet » stansninger i landets 

 stigning*. Paa sine steder kan man nemlig endnu ogsaa linde 

 rester af strandmerker fra selve ra-tiden, og da særlig fra dennes 

 afslutningsfaser. 



Som et ledende terrasseprofil for det trondhjemske, for til at 

 begynde med, at faa et lite, orienterende indblik i det paa mange 

 steder indviklede terrasselandskap, skal vi ta for os forholdene 

 ved Gaua i de store Tømme-terrasser: — 



Elveterrasse. . . 52 m. o. h. 



Havterrasse ... 67,4 — .... Tapes-niveau 



.107,8 — . . . .Madra-niveau 



.122 — . . .} 

 j^ 25 9 iPholas-nioeaii 



.14f)' — .../,. . 

 ig^ cLittorina-nweau 



.182,4 — ... . Portlandia-niveaii 

 .199,3 — .... Mytilus-niveaii. 



Paa denne maate faar vi straks likesom et skeiet, ialfald for 

 de terrassers vedkommende, som er ældre end Tapes-niveauel, 

 og vi kan med lethet indordne f. eks. en række terrasser i 

 Størentrakten, saaledes ved Soknes 194,3 m. o. h. og 160,2 m. o. 

 h., endskjønt der her ogsaa lindes intermediære terrasser, som 

 f. eks. Skaarvold 85,7 m. o. h. og Bakken 74,5 m. o. h. Heller 

 ikke falder det vanskelig at indordne Singaasterrasserne, hen 

 holdsvis 198,7 — 201,7 m. o. h. og 182,8 m. o. h. Hvor man har 

 at indordne Kvashyllas store, fremtrædende og bekjendte terrasse, 



