Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 307 



I dette profils saavel stadiale trin som interstadiale perioder trær 

 tvedelingen eller dichotomien t^^delig frem, merkelig er det kun, 

 at ved selve Portlandia-niveaiiet er det hele smeltet sammen i en 

 enkelt lerafsætning, hvilket jeg der har søkt en forklaring til i 

 den fjerntliggende brækant. Inden de stadiale trin gjør der sig 

 gjeldende to utpræget fugtige afsnit med tilsvarende lerafsætnin- 

 ger, det samme fænomen, som vi ved Ilsviken tinder representert 

 i de to erosionsterrasser eller klippeterrasser. Grønlie har fundet 

 et liknende træk med hensyn til »strandlinjerne ved Tromsø«, 

 idet den marine grense representertes af en enkelt, tydelig linje, 

 men noget lavere fulgte et niveau, representert ved tre linjer; 

 dette kan ikke godt være noget andet end Portlandia-niveauets 

 linje. Thi noget lavere kommer nemlig »Mi}a-Iinjen((, der maa 

 svare til mit Littorina-niveaii, og denne linje adskilles fra »Tapes- 

 linjen(( ved et par tydelige linjer, likesom »Tapes-Iinjen(( efterfølges 

 af en enkelt (Naturen 1915, Nr. 9, september, pag. 280—283). 

 Grønlie har for Tromsø omegn paa en merkværdig maate været 

 min medhjelper til at utvide min oversigt over vort lands kvar- 

 tære afsætninger og dannelser til ogsaa at gjelde denne nordlige 

 landsdel, og det er vistnok skeet helt ufrivillig, thi det kan ikke 

 spores, at han engang har søkt at finde nogen overensstemmelse 

 med min fremstilling, idet hans synsmaater synes at være tem- 

 melig afvikende, idet han f. eks. endnu ved de enkelte linjer 

 taler om en » stans i landplatens bevægelse«. 



Med betragtningen af de store lerterrassers utbredelse har vi 

 forsaavidt faat en ganske god oversigt over Portlandia-niveauets 

 store betydning for Trondhjemsfeltets topografiske og stratigrafiske 

 forhold i kvartær tid, eller med de fund, som har staat til vor 

 raadighet rettere sagt over forholdene i ra-tid og efterfølgende 

 tidsafsnit. De faunistiske forhold i disse lerterrasser er jo be- 

 skrevet i de to første dele af mine »Kvartærstudier i Trondhjems- 

 feltet», hvorfor det her kun vilde føre til gjentagelser at behandle 

 samme. Vi skal ogsaa til sammenligning med Kristianiafeltet 

 la os nøie med de i det foregaaende berørte forhold, da dette gir 

 os de store hovedtræk i korrelationen, og undersøkelsen er endnu 

 ikke langt nok fremskredet til at kunne trække korrelationslin- 

 jerne op mere i detail. 



Jeg skal derfra tilslut kun vedføie nogle korte bemerkninger 

 om forholdene i vort lands mere centrale del, der hvor vi praktisk 

 talt indtil for kort tid siden lite eller intet kjendte til de her om- 

 handlede fænomener. En af de forskere, der her har seet mest 

 og seet paa forholdene med et uhildet blik, er overlærer Holmk 

 paa Lillehammer, som saa at si har levet midt oppe i alt dette 

 ukjendte paa en meget heldig tid, da jernbaneanlæg og bygge- 

 virksomhed kappedes om at blotte den indre bygning af de mæg- 



