Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 317 



vi, at over den indre, cenlrale del af vort omraade maa gradienten 

 være overmaade liten. Vi kan stille nogen faa af disse tal- 

 værdier i række: — 



Gaua 164,0 m. o. h. 



Kirkeflaa 163, s — » — 



Krokset 163,9 — » — 



Nordset 162,6 — » — 



Klæbu 163—164 — » — 



Folla 164 — »— 



Sende 163 — » — 



Det sier sig selv, at der, hvor man kun har dypere vands 

 afsætninger med dj^pvandsformer, vil det ikke med nogen rime- 

 lighet la sig gjøre at fastsætte et niveaus marine grense med 

 nogen større tilnærmet nøiagtighet ved hjelp af den optrædende 

 faunistiske bestand, da de bathymetriske grenser ingenlunde er saa 

 skarpe. Bestemmelse utført paa denne maate blir, om de ikke 

 henføres til samme klasse som bestemmelse af den marine grense 

 ved hjelp af de store lerterrasser, nærmest kun at betragte som 

 en lek med talstørrelser, uten nogen større geologisk interesse. 

 Hvorledes gradienten for Littorina-niveaiiets vedkommenåe arter 

 sig i omraadets vestlige, perifere del, dertil er vore iagttagelser 

 endnu for faa, til med nogen større grad af sandsynlighet at 

 kunne bestemmes med nogen tilnærmet grad af nøiagtighet. 



Som allerede i det foregaaende paapekt, er Littorina-niveauets 

 dypvandsafsætninger, ialfald for periodens første afsnit, ofte van- 

 skelige at skille skarpt fra den forutgaaende periodes. 



Forholdene ved Stenkjær, eller kanske rettere Trana teglverk 

 har jeg tidligere beskrevet (II, 174 — 178), og der kan forsaavidt 

 henvises til denne beskrivelse. Imidlertid aflagde jeg igjen et 

 besøk paa dette sted sommeren 1912 og hadde da ved denne 

 anledning -/ leilighed til at supplere mine tidligere fossilindsam- 

 linger og til nærmere at utrede forholdet mellem de to væsentlig 

 forskjellige, faunistiske elementer, der kan graves frem af lerlagene 

 i teglverkets gruber. Den tidligere beskrevne foldning og krus- 

 ning af lagene kunde ogsaa nu iagttages foruten klumper af grus, 

 sand eller ler i grusmassen. Men man bør merke sig, at den om- 

 trent 15 m. høie terrasse dog tiltrods for disse mange forstyrrelser 

 i den indre bygning er temmelig jevn, saa man vel tør gaa ut 

 fra, at disse omveltninger har fundet sted før terrassen fik sin 

 nuværende utformning. Leret paa dette sted er idet hele temmelig 

 grovt og indeholder meget af sten og mange blokke. Den i rikelig 

 vekst tilstedeværende Tiissilago farfara Lin. antyder lerets mergel- 

 indhold. Det i terrassens kant aapne snit hadde en høide af 

 ca. 10 m. Den utpræget blaagraa afdeling af leret viste sig sterkt 

 sandblandet. 



