Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 323 



saa langt mot nord som til Lofoten paa 40 — 600 m. dybde. 

 Den angives ikke som fossil i vort land hverken af M. Sårs 

 (Sårs F. D. Q. 1864) eller G. O. Sårs (Moll. Reg. Aret. Norv. 

 1878, pag. 355). Brøgger angir den, saavidt jeg kan se, kun 

 efter Munsters manuskript fra Smedholmen (Brevik), angivelig 

 fra øvre tapesbanker (Brøgger 1901), kun med et spørgsmaals 

 tegn fra angivelig lavere tapesbanker (Brøgger 1901) (Sengl. og 

 postgl. nivåforandr. i Kristianiafeltet, pag. 441, 511, 439, 559, 

 556). Bjørlykke angir den fra Jordals teglverk, Kristiania 

 (Norges geol. unders. No. 25, pag. 82). Den er ikke fundet af 

 Danielsen i Nedenes (Nyt Mag. for Naturvid., B. 44, pag. 1 — 60) 

 og Kristiansandstrakten (Nyt Mag. for Naturvid., B. 43, pag. 147 

 — 176) og heller ikke af Kolderup i Bergensfeltet (Bergens museums 

 aarbok 1907, Nr. 14). Hoel angir den kun fra skjælbanken 

 ved Stenkjærmorænen (Arch. for Mathm. og Naturvid., B. 28, 

 No. 9, pag. 57), og Nordgaard angir den kun fra Halsetenget, 

 Stod (Det kgl. norske Vid.-Selsk. Skr. 1907, No. 7, pag. 26), idet 

 han samtidig anser den som indvandret i den egentlige tapestid 

 (L. c. pag. 28). Samtlige de forskere, som har fundet denne eien- 

 dommelige lille og smukke form, synes saaledes at være fuld- 

 stændig enige med hensyn til dens indvandringstid. Det har 

 lykkedes mig at fremfinde denne karakteristiske form paa en hel 

 række forskjellige steder, saavel i den sydlige som den nordlige 

 del af vort land. Det vilde igrunden føre langt utenfor maalet 

 for denne afhandling at anføre alle disse, for paa den maate at 

 følge denne interessante form paa dens vandring gjennem vort 

 lands kvartærgeologiske utviklingshistorie; men jeg skal ind- 

 skrænke mig til at omtale nogle ganske faa fund, der viser os 

 træk af dens første historie i vort land. 



Vaaren 1901 lykkedes det mig i den nye kirkeveis skjæring 

 nær jernbanelinjen mellem Ulven og Økern, nær Solberg (Østre 

 Aker) at fremfinde Arcinella plicata Mont. i en høide af 95 m. 

 o. h. sammen med former som Mijtilus, Abra, Axiniis m. fl., og 

 vaaren 1904 fandtes den sammen med liknende, varmekjære 

 former i Hovin teglverks lergrube (Østre Aker) ca. 78 — 80 m.o.h. 

 Disse to lerafsætninger tilhører imidlertid som grundtvandsdan- 

 nelser den senere del af det kvartære formationsled, jeg har 

 betegnet som Pholas-niveaiiei. 



Ved Reppe teglverk (Stjørdalen) lykkedes det mig at fremfinde 

 Arcinella plicata dels i tilsynelatende ugledet ler sammen med 

 Portlandia lenticula og temmelig almindelig i gledet ler sammen 

 med Pholas candida Lin. og en række andre, varmekjære former. 

 Den omtrentlig samme størrelse, længde 9 mm., af Arcinella 

 plicata saavel i det gledne som tilsynelatende ugledne ler, gjør 

 dog, at man vistnok ogsaa maa betrakte dette sidste som delvis 



