342 v. A. ØY EN [1914 



samme fremgangsmaate i sine konsekvenser har ført til at be- 

 trakte ^^skjælbanken i Stenkjærmorænen« som tilhørende »tapes- 

 tidens avleiringer* (L. c. pag. 55 flg.), medens den i virkeligheten 

 maa henregnes til Trivia-niveauet, som jeg allerede ved en tid- 

 ligere anledning (Det kgl. norske Vid. Selsk. Skr. 1908, Nr. 5, 

 pag. 33 flg.) har paavist. 



Mactra-niveauet, som ogsaa de kuidskjære løvtræers kontinen- 

 tale indvandringstid i vort land, blir saaledes for Trondhjemsfeltets 

 vedkommende, om end tildels ved hjelp af induktion og analogi- 

 slutninger, temmelig godt bestemt og afgrenset. Med hensyn til 

 vegetationsforholdene maatle man derfor ogsaa, da Lennart von 

 Post har optat til bruk betegnelserne boreal, atlantisk, subboreal, 

 subatlantisk ved sin behandling af de stratigrafiske forhold i 

 Dagsmosse, 93 m. o. h. (Sveriges geol. undersokn., Ser. C, Nr. 

 248, 1913, pag. 10- — 16), være berettiget til at sammenstille den 

 førstnævnte af disse afdelinger med foreliggende niveau, og saa 

 videre, overensstemmende med vor egen bruk af disse beteg- 

 nelser, afpasse de øvrige efter de tilsvarende niveauer. 



Nathorst fandt ved Rangilstorp nær Vadstena ca. 90 m.o.h. 

 i en kalktuf »glaciala former såsom Dryas octopetala och Betula 

 nana tillsammans med harr af tall« ; den marine grense er her 

 ca. 160 m. o. h. (cfr. Ofvers. k. V.-A. Forh. 1886. Nr. 8, og Bih. 

 k. Vet.-Akad. Handl. B. 25, III, Nr. 10, pag. 42). Det kan være 

 af interesse her at gjenkalde i erindringen disse forhold til sam- 

 menlikning med det centrale og ledende niveau, Dryas-laget, i 

 en af vore egne og mest interessante kalktufforekomster (Chri- 

 stiania Vid. Selsk. Forh. 1892, Nr. 4, pag. 7). 



Sernander offentliggjorde en afhandling, »Stipa pennata i 

 Våstergotland. En studie ofver den subboreala periodens infly- 

 tande på den nordiska vegetalionens utvecklingshistoria» (Svensk 

 Botanisk Tidsskrift, B. 2, 1908, pag. 49 flg.). Sernander antar 

 her S/zpo-samfundet som relikt fra subboreal tid, men lar uaf- 

 gjort, om de xeroterme konstituenters første indvandring falder 

 i boreal eller subboreal tid (L. c. pag. 208). I Skultorptuffen 

 har man foruten subatlantisk, subborealt og atlantisk skikt og- 

 saa representert borealt lag (L. c. pag. 206) og subarktisk lag 

 med forekomst af Betula naua (L. c. pag. 206) og Salix reticiilata 

 (L. c. B. I, 1907, pag. 413). I sin »Bålinge Mossars utvecklings- 

 historia och vegetation« slutter ogsaa Eriksson sig til Sernanders 

 opfatning af torvmyrernes tre yngste afsnit (L. c. B. 6, 1912, 

 pag. 120). HoLMROE gav en interessant meddelelse om »en 

 undersjøisk torvmyr ved Nordhassel paa Lister«, som paa en 

 smuk maate supplerer den iakttagelse, jeg ved en tidligere anled 

 ning gav en beskrivelse af fra Tjørve inden samme egn (Chri 

 stiania Vid. -Selsk. Forh. 1905, Nr. 4, pag. 11), og de slutninger, 



