Nr. 6) KVARTÆR -STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 343 



som jeg likeledes ved en tidligere anledning (L. c. 1916, Nr. 1, 

 pag. 37) tråk med hensyn til strandlinjens beliggenhet forut for 

 Tapes-niveaiiets tid og strandlinjens inversion under denne. Og 

 Holmboe kommer til det resultat, at »allerede den gang, da dverg- 

 birken var den toneangivende buskvekst paa Lister, længe forud 

 for den postglaciale sænkning i »tapestiden«, maa landet paa 

 disse kanter have ligget mindst 3 m. høiere end i nutiden« 

 (Naturen 1909, pag. 242). Og dette turde saaledes muHgens 

 nogenlunde tilsvare de forhold, som Måkinen beskrev, nemlig 

 en diskordans mellem senglaciale og postglaciale afleiringer ved 

 Helylåå i Finland (Geol. Forn. Forh. Stockholm, B. 35, 1913, 

 pag. 291). Denne diskordans synes almindelig utbredt inden 

 hele det fennoskandiske omraade. Danielsen fandt ogsaa ved 

 Kristian ssand, at den » boreale « strandlinje laa litt lavere end 

 den nuværende (cfr. Det kgl. norske Vid. Selsk. Skr. 1908, Nr. 

 5, pag. 24). Kaldhol har ogsaa i realiteten optat min betegnelse 

 af heromhandlede niveau og adskilt denne periodes banker fra 

 det efterfølgende Tapes-niveaii (Nordfjords kvartærafleiringer, 1912, 

 pag. 83, 84, 95). Kaldhols bidrag til vort lands kvartærforsk- 

 ning er af altfor stor betydning til, at jeg paa nogensomhelst 

 maate skulde undervurdere den ved at hefte mig ved saadanne 

 relative ubetydeligheter som hans opfatning af den statistiske 

 analyses verdi (L. c. pag. 96). Jeg har selv ved talrike anled- 

 ninger med styrke fremholdt, at denne undersøkelse maa benyt- 

 tes med skjønsomhet for overhodet at ha nogen verd, og like- 

 ledes maa resultaterne benyttes paa en tilsvarende maate under 

 stadig utøven af den nødvendige kritik for ikke at lede over i 

 rene spidsfindigheter eller overbestemte, numeriske størrelser, 

 som f. eks. ved anvendelsen af et relativt lite antal af individer. 

 Dommen over en saadan fremgangsmaate vil bli omtrent den 

 samme som over den i kvartærgeologien paa saa mange om- 

 raader indførte procentberegning uten tilstedeværelsen af de nød- 

 vendige, fundamentale forutsætninger. Men anvendt paa en saa- 

 dan skjønsom maate vil den statistiske analyse levere et objektivt 

 resultat, der til enhver tid, alt ifølge dens natur, vil staa til 

 disposition for sammenlikninger, hvilket ikke vil være tilfælde 

 med de efter et rent subjektivt skjøn gjorte tilføielser i en fauna- 

 liste over de enkelte arters hyppighetsforekomst. 



At Bjørlykke vedføier »mactra-nivaaet» et »(?)« og slaar det 

 sammen med det foregaaende niveau i »de lavere mya-banker« 

 (Lærebok i Geologi, 1910, pag. 218), turde ikke efter den fore 

 gaaende utvikling nødvendiggjøre nogensomhelst komentar. Kald- 

 hol, hvem man i det hele ikke kan bebreide, at han lægger 

 for liten vegt paa de » lavere myabanker« (Nordfjords kvartær- 

 afleiringer, 1912, pag. 82 — 83), skiller saaledes skarpt mellem 



