Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 345 



Lophohelia-ve\ i Trondhjemsfjorden — L. c. 1912, Nr. 3), som 

 ved samme anledning ogsaa omtaltes fra flere andre forekomster. 

 Og NoRDGAARD afslutter sin af handling med følgende: »Lopho- 

 /je//a-faunaen viser saaledes et ensartet præg baade i fortid og 

 nutid. Der S3^nes at ha været liten forandring i den faunistiske 

 sammensætning paa og ved LojD/jo/7e//a-forekomsterne fra den tid, 

 da landet laa mindst 150 m. høiere end i nutiden, og til vore 

 dage. Denne omstændighet skulde igjen tyde paa, at de fysikalske 

 forhold i fjordenes dyp har været temmelig ensartet gjennem 

 lange tider« (L. c. pag. 8). Det er mulig, at denne fauna kan 

 stamme fra en saavidt langt tilbake liggende tid, men paafaldende 

 er det, at hittil er det ikke lykkedes at fmde rester af de to her 

 omhandlede arter i tilsvarende ierafsætninger hverken inden 

 Kristianiafeltet eller Trondhjemsfeltet. Håkonson-Hansen fandt 

 for tidsrummet fra november 1893 til december 1897 for hav- 

 vandets temperatur i Trondhjemsfjorden minimum l,.s° C. og 

 maksimum 17, .3° C, med en gjennemsnitlig aarlig temperatur 

 amplitude 14,6° C. og middeltemperatur ca. 8 ' C. (Naturen, 1898, 

 pag. 323—330). 



Det vilde føre os for langt ved denne anledning at gaa i 

 detalj med hensyn til de hydrografiske forhold, men naar vi 

 staar like over for et saavidt eiendommeligt, geologisk fænomen 

 som det, Mactra-niveauet i mange henseender frembyr, saa ligger 

 det dog ganske nær at erindre, hvilken stor betydning forand- 

 ringen i de hydrografiske forhold har hat i geologisk henseende, 

 og at her utentvil ligger den vei aapen, som fremtidige under- 

 søkelser maa gaa for at vinde nævneværdig længere fremover. 

 Paalandsvind med paalandsstrøm og med optrædende reaktions- 

 strømme paa dypet, saaledes som ogsaa ved en tidligere anled 

 ning (Bergens museums aarbok, 1909, Nr. 2, pag. 7) antydet af 

 NoRDGAARD, vil gauske naturlig forringe våndets saltgehalt langs 

 kysten, medens fralandsvind med fralandsstrøm og motsatte 

 reaktionsstrømme paa dypet vil forøke kystvandets saltgehalt. 

 Heri har man ogsaa liketil et billede af den geologiske betyd- 

 ning af vekslende fugtige og tørre, insulære og kontinentale kli- 

 matiske forhold. For at vende os til et andet fænomen af stor 

 betydning, kan vi med Nordgaard «understreke det, som synes 

 at være et hovedtræk i Trondhjemsfjordens biologi, nemlig tjor 

 dens rikdom paa koraller med den dertil knyttede dyreverden. 

 Fjorden er saaledes formet, at der paa de større dyp findes fast 

 hund til fæste for korallerne, og tidevandsforskjellen er saa stor, 

 at den foraarsaker en sterk strøm, som i dypet tilfører havvand av 

 en temperatur 6 — 7° C. og med en saltholdighet av ca. 35°/oo. Vån- 

 dets bevægelser er idetheletat av overordentlig stor biologisk betyd- 

 ning« (Del kgl. norske Vid. Selsk. Skr. 1912, Nr. 6, pag. 28). Dette 



