360 P. A. ØYEN [1914 



have been found near Bergen, neither Lsocardia clay nor Scrobi- 

 cularia-clay, and it is not to be supposed that they ever will be 

 found« (The Geology of the Bergen District, Norway, 1911, pag. 

 38). Men i tilknytning dertil bør vi erindre, at den store, vakre 

 form af lsocardia cor, som vi kjender fra flere steder i det trond- 

 hjemske, f. eks. fra Tangen teglverk, ogsaa findes i Fairlie Clay 

 Beds i Skotland, likesom arten ogsaa ifølge Thorburn er fundet 

 ved » Uddevalla uti lerlager af mudder ur hamnen* og ifølge 

 Olbers i »fucuslera« ved Marielunds teglverk (C. J. A. Thudén: 

 Om de i Bohuslåns postpliocena eller glaciala formal ion fore- 

 kommande mollusker, 1866, pag. 27). 



Om vi skulde søke at erhverve os en sandsynlig tilnermet 

 forestilling om Tapes-niveaiieis gradientfald inden Trondhjems- 

 feltet, fra de centrale dele over mot de vestlige, perifere, saa kunde 

 vi, da iakttagelserne i denne henseende er meget mangelfulde, 

 ta for os den ovenfor for Mytiliis-niveauet fundne række: — 

 Trondhjem Rissen Ørlandet Froan 



200 m. o. h. 160 m. o. h. 120 m. o. h. 40 m. o. h. 

 og sammenlikne dermed, hvad Rekstad fandt i Bindalen: 

 Marin grense Tapes-niveauet 



130 m. o. h. 40 m. o. h. 



(Norges geol. unders, aarbok, 1909, V, pag. 10, 13), og Helland 

 angir paa Nordmøre: — 



133,5 m. o. h. 39,0 m. o. h. 



(Norges geol. unders, aarbok, 1908, VI, pag. 28), samt hvad Kald- 

 hol fandl ved sine undersøkelser omkring Tresfjorden: — 



90—100 m. o. h. 20—20,7 m. o. h. 



(Kaldhol: Jordbunden i Tresfjorden, 1915, pag. 13, 26). Vi vil 

 da for Ørlandets vedkommende faa den sandsynlige række: — 

 120 m. o. h. 35 m. o. h. 



Stiller vi saa op en række, svarende til den ovenfor, for den 

 mere centrale del og forskjellige mere eller mindre perifere dele 

 inden vort felt, opstillede, saa faar vi for Tapes-niueaiiet: — 

 70 m. o. h., 52,5 m. o. h., 35 m. o. h., m. o. h. 

 Til en saadan sammenstilling bør man naturligvis ikke sætte 

 store fordringer, hverken til sandsynlighetsgraden af nøiagtighet 

 eller kanske endnu mindre til dens reelle betydning. Men det 

 kan dog ha sin interesse for en mere generel oversikt. Og vi vil 

 ialfald se, at den vinder ikke saa lite i interesse ved at sammen- 

 stilles med de efterfølgende niveauer. Ifølge oven angivne række 

 vilde vi altsaa faa Tapes-niueauets plan skjærende den nuværende 

 havflate omtrent ved Froan. Nu mangler riktignok iagttagelser 

 over dette forhold for Froøernes vedkommende, og naar vi kjen- 

 der litt til havets virkninger paa disse utøer og læser f. eks. om 

 »Stormskaden paa Grip» (Tidens Tegn 19^215, Nr. 337), hvor der 



