Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 365 



af utpræget varm karakter. Men samtidig har det ogsaa sin 

 store inleresse at se, hvad Schulz som ovenfor anført har meddelt 

 om forholdene efter sidste kuldeperiode. hvorved vi faar en naturlig 

 tilknytning til utviklingen i vort land efter Tapes-nweaiiets tid. 



Fruh & ScHROTER behandlede ogsaa den postglaciale vegeta 

 tionshistorie (Die Moore der Schweiz, 1604), og det er for os af 

 stor betydning for sammenstillingens skyld, at her Uznach-kullene 

 som interstadiale blir henregnet til Achenschwankung (L. c. pag. 

 346 flg). Endvidere er det af interesse at erfare, »dass die Dryas- 

 flora aus der Zeit des definitiven Riickzugs der Gletscher stammt», 

 og at »in den Tonen ein ganz allmåhliches Ausklingen der Dryas- 

 flora und ein Ubergang zur Baumvegetation zu beobachten ist» 

 (L. c. pag. 353). Efter disse momenter for en sammenlikning 

 med vore forhold er følgende af ikke liten interesse, thi efter at 

 ha omtalt Blvtts og Sernanders arbeider sier Fruh & Schroter 

 ganske liketil: »Bei unsern Mooren konnten wir nirgends einen 

 solchen Wechsel von Moosschichten und Stubbenschichten kon- 

 statieren» (Die Moore der Schweiz, 1904, pag. 381), men de til- 

 føier videre efter at ha omtalt de vekslende indvandringsforhold 

 i Nordeuropas planteverden : »in unserem kleinern und gleich 

 måssigen Gebiet ist die postglaciale Einwanderung gleichmåssiger 

 vor sich gegangen» (L. c. pag. 384). 



Sern ander forsøkte ogsaa i sin tid at levere et » Bidrag till 

 den våst-skandinaviska vegetationens historia i relation till nivå- 

 foråndringarna« (Geol. Forn. Forh., Stockholm (1902), B. 24, 

 pag. 125 flg. & 415 flg.), som i nærværende forbindelse ogsaa har 

 en mere umiddelbar interesse for os, idet denne forsker her 

 nævner, at f. eks. granen synes at være temmelig gammel i vestre 

 Jemtland, og tillike opkaster det spørgsmaal: »vid hvilken tid- 

 punkt kom den ofver fjållpassen in i Trøndalagen o.s.v.?« (L. 

 c. pag. 131). Sernander omhandlede ogsaa forholdene ved Vær- 

 dalsskredet og kom til det resultat med hensyn til det af Ham- 

 BERG beskrevne profil, at »florans beskaffenhet talar således for, 

 at denna lera kommit på sin plats vid en tidpunkt mellan den 



postglaciala klimatforbåttringen och nutiden våxtlem- 



ningar. Dessa ha troligen inknådats från den vegetation, ofver 

 hvilken skredet gick fram — — — fyndet talar sålunda i någon 

 liten mån for att skredet egt rum i atlantisk tid« (L. c. pag. 

 453 — 454). Sernander synes dog ikke ved denne anledning at 

 naa frem til nogen generel helhetsopfatning med hensyn til det 

 i overskriften stillede spørgsmaal og dets besvarelse. Rekstad 

 behandlede >>Skoggrænsens og sneliniens større høide tidligere i 

 det sydlige Norge« (Norges geol. unders., aarbog 1903, No. 5) 

 og fandt for furugrensens vedkommende i det sydlige Norge en 

 sænkning mot nutiden paa 350 — 400 m., med en tilsvarende 



