388 p. A. ØYEN [1914 



ence to the presence of a rock basin scooped out by the ice 

 and also to the great moraine which the glacier built across 

 the valley at its lower end. The moraine consists of two paral- 

 lel ridges, at least 100 feet high, which descend from the valley 

 wall on the west side and continue as far as the creek. The 

 surfaces of the ridges are marked by pits and hummocks cha- 

 racteristic of the topography of a morainic belt« (U. S. Geol. 

 Surv. Bull. 600 (1914), pag. 52). Og at vi selv inden vort om- 

 raade, eller i nær tilstøtende trakter, endnu eier rike forsknings- 

 felter af denne gruppe, fik jeg et godt indblik i, da jeg isommer 

 gjorde en liten sviptur gjennem Troldheimen. Og vender vi os 

 til kvartærgeologiens mere praktiske side, eller la os si, national- 

 økonomiske side, saa har man inden Trondhjemsfeltet et rikt, 

 endnu lite dyrket omraade. I sin »Versuch einer Einteilung 

 der Boden des finnlåndischen Morånengebietes« har Frosterus 

 ogsaa gaat ut fra den af de svenske geologer Munthe, Anders- 

 son og Sernander indførte inddeling og betraktningsmaale af 

 de kvartære afsætninger (Geol. Komm. Finland — Geotekniska 

 Meddelanden, Nr. 14, 1914, pag. 8 — 9). Det tør være, at for det 

 baltiske omraade er dette det mest praktiske. Men for Trond- 

 hjemsfeltet antar jeg, at en gruppering af jordarterne ganske 

 naturlig maa ske i tilknytning til den geologiske undergrund, 

 og at inden dette omraade den systematiske jordbundsundersø- 

 kelse vil høste de rikeste resultater ved at utføres i tilslutning 

 til den ad rent videnskapelig, kvartærgeologisk vei vundne erfaring. 



Vender vi saa vort blik til nutidens strandlinje og dens stil- 

 ling, saa bør vi til at begynde med erindre det fænomen, om 

 hvilket VON Sterneck uttaler, at »als nachstliegende Ursache 

 der gleichzeitigen Hebungen und Senkungen der Wasserflåche 

 kann der Lufldruck in Betracht gezogen werden« (Mitteil. des 

 K. u. K. MiHtårgeogr. Inst., B. 24, Wien 1905, Sep., pag. 15) i 

 sin behandling af forholdene i Adriaterhavet. Har end dette 

 fænomen væsentlig en mere teoretisk interesse, saa er ikke det 

 samme tilfældet med »tidvandsfænomenet «, der paa flere maater 

 griper direkte ind, saavel i de til littoralbeltet knyttede fysiogra- 

 fiske forhold, som i de til kyst og fjorde knyttede biologiske. 

 Derfor er ogsaa dette fænomen allerede i det foregaaende ved et 

 par anledninger (cfr. foreliggende af handling pag. 151 — 153 og 

 142 — 144 samt 34-5) behandlet saavidt utførlig, at det her faar være 

 nok kun at henlede opmerksomheten paa, hvad der er utviklet. 



Allerede i det foregaaende (cfr. ovenfor pag. 345) er ogsaa 

 kortelig berørt den betydning, som fralandsstrømme og paalands 

 strømme med de respektive, optrædende reaklionsstrømme har 

 i biologisk henseende, og den indflydelse, som disse forskjellige 

 strømsætninger derfor uundgaaelig vil øve paa den biologiske 



