Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 393 



(recent). Østersen angis ikke af Sårs fra vor arktiske region. 

 Naar jeg har fundet rester af østersskaller paa Stenkjærsan- 

 den og derfra angit den som recent «, saa er ikke det ensbe- 

 tydende med, at den i nutiden findes levende der, men jeg tok 

 dens skaller der sammen med skaller a f levende former som 

 Mytilus ediilis og andre skalformer, som f. eks. Cardium edule, 

 Scrobicularia piperata, Macoma baltica, forma typica, ovata-trigona, 

 Mya arenaria, forma typica og Littorina littorea, forma typica. Om 

 Mya arenaria vet vi, at den inden dette omraade, som ved vor 

 kyst ellers, er af helt recent karakter. Og forholdene ved Lang- 

 stein viser os, at østersen, geologisk seet, har gaaet temmelig 

 nær op til vor egen tid, som levende selv langt ind i Trondhjems 

 fjorden. Men Nordgaard sier: »Saavidt jeg har kunnet faa 

 greie paa det, er det intet, som kan tas til indtægt for den op- 

 fatning, at østersen i historisk tid har levet nærmere Trondhjem 

 end ved Tarven, utenfor fjordens munding. Det har heller ikke 

 endnu lyktes mig at skrape op en eneste østersskal fra fjorden, 

 endskjønt jeg har tat mange i den nuværende fjære, f. eks. i 

 Skarnsundet, Eidsbotn ved Levanger samt paa Tautra. Men selv 

 om der skulde findes østersskaller i fjorden, nedenfor lavvands 

 maalet, vil det være rimelig at henføre de tilsvarende dyrs leve- 

 tid til en høiere vandstand end den nærværende* (Østers og østers- 

 kultur i Trondhjemsfjorden, 1913, pag. 6). Med det utstrakte 

 kjendskap, som Nordgaard har til de biologiske forhold i Trond- 

 hjemsfjorden, turde vi dermed ha faat en god oversikt over 

 østersens optræden i forhold tilden nuværende strandlinje. 



Hinnites pusio Lin. forekom ved Reppe teglverk, Langstein, 

 Stenkjær teglverk. Den angis ikke af Sårs fra vor arktiske 

 region. Petersen angav fundet af en død valvel fra de danske 

 farvande og tilføier: »den er ny for faunaen; men levende kjen 

 des den ikke« (De skalbærende Mollusker, 1888, pag. 123). Men 

 Sårs angir den fra det sydlige Norge, de brittiske øer og Mid- 

 delhavet. Denne art optræder i Mactra-niveauets banker ved 

 Aamdalsstrand og Haugane (Nordsjø) i en noget liknende form- 

 type som i det overgledne ler ved Reppe teglverk, (Stjørdalen). 



Pecten varias Lin. forekom ved Langstein. Ifølge Sårs har 

 denne samme geografiske utbredelse som foregaaende. 



Pecten opercnlaris Lin. forekom ved Reppe teglverk uoksaa 

 almindelig, men i en liten form, ved Holan talrik i en formtype 

 kjendt fra teglverkerne mellem Sarpsborg og Fredrikstad, adskil 

 lende sig fra den store, flere steder i Trondhjemsfeltet kjendte 

 varietet, ved Sve i en lilen formtype af tildels noget narius-Vik- 

 nende utseende, Langstein, Vardalsbækken, Værdalsøren, Vær 

 dalsskredet 1893, Hestehagen (Sparbu). Fra findestedet ved Ind- 

 bryn angav M. Sårs fundet af Vota ma.vima Lin., men ved un- 



