Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDH JEMSFELTET 411 



flere af dens fremtrædende varieteter eller varianter være ret 

 gode ledefossiler. Sårs angir de bathymetriske grenser til 4 — 50 

 F. D. (Moll. Reg. Aret. Norv., pag. 50), medens Dautzenberg & 

 Fischer angir 9—2103 m. (C. S. M. D. & F., pag. 462). 



Astarte sp. forekom ved Lersbakken (Ler) i en varietet, der 

 synes at staa mellem Tridonta borealis Chemn. og Astarte semi- 

 sulcata Leach og forekommende sammen med Portlandia arctica 

 og Modiolaria sp. 



Nicania banksii Leach forekom paa Ørlandet (M. Sårs), 

 Haarberg (Ørlandet), i varieteten striata ved Størset (Ørlandet), 

 Reppe teglverk, saavel i var. striata som var. globosa ved Sve, 

 Langstein, Stenssvedjan, i varieteten striata Næsvandskanalen, 

 likesaa ved Østborg, likesaa ved Hestehagen (Sparbu), saavel i 

 forma typica som var. striata ved Stenkjær teglverk, i var. striata 

 Smaaaasan, saavel i var. striata som var. globosa Indbryn, ved 

 Langstein forekom, foruten som regel var. striata, ogsaa tildels 

 noget globosa-liknende eksemplarer. Nybyen (Stenkjær). 



Med hensyn til denne vidt utbredte art kan, forsaavidt det 

 gjelder dens betydning som stratigrafisk ledeform, gjøres gjel- 

 dende, saavel med hensyn til art som varieteter og varianter 

 omtrent de samme betraktninger, som ovenfor blev uttalt med 

 hensyn til Cyprina islandica. De bathymetriske grenser angis 

 til »9 å 366 métres« (C. S. M., D. & F., pag. 429). 



Astarte sulcata da Costa forekom ved Haarberg (Ørlandet), 

 Størset, Ophaug, Sve, Langstein, Østborg, Stenkjær teglverk. 

 Denne i de trondhjemske kvartærafsætninger noksaa almindelige 

 art er endnu mere utbredt, særlig i skjælbankerne, i vort lands 

 sydlige del. De mange varieteter former sig i gradvis over i hiii- 

 anden gaaende formsuiter, der indebærer en betydelig interesse 

 som variationssuiter, der former sig efter de hydrografiske og 

 bathymetriske forhold. 



Astarte compressa Lin. (G. O. Sårs) forekom ved Vollan, Ber- 

 hals (Vinjeøren 73 m. o. h.), Ørlandet (M. Sårs), Haarberg (Ør- 

 landet), Størset, Kalvaabakken, Sve grustak, Langstein, Stens 

 svedjan, Vardalsbækken, Næsvandskanalen, nordre Tandberg, 

 Østborg, Ytterøen, Stenkjær teglverk, Smaaaasan, Indbryn, Vinje 

 (Snaasen), Sunnan (Snaasenvand). Ved Gløsvaag (Kristianssund) 

 fandt jeg sommeren 1901 en talrik og sterkt varierende suite af 

 denne art, og liknende former har jeg havt anledning til at under- 

 søke fra Brunswick (Maine), Hopedale (Labrador), Paisley (ofr. 

 P. A. ØYEN: Contributions to the Quaternary Geology of Norway, 

 I, 1911). Professor Helland bragte mig sommeren 1904 et enkelt 

 eksemplar tilhørende samme formserie fra Jarfjord (Sydvaranger); 

 sogneprest Le Maire sendte mig den fra Kirkenes (Sydvaran 

 ger), og professor Collett samlede et par eksemplarer ved Bodø 



