Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 439 



plarer synes ikke i noget væsentlig at skille sig fra dem, som 

 er fundet ved Dalmuir (Skotland). 



Littorina littorea Lin. forma typica forekom omkring Lang- 

 bækken nær Gula ved Stav, Ørlandet (M. Sårs), dels i forma 

 typica og dels i juvenil form samt ogsaa i noget palliata-lik- 

 nende type ved Haarberg (Ørlandet), Røne-Aune, Trøen (Ørlandet), 

 i juvenile formtyper Trøen (Ørlandet), Hovs utmark (Ørlandet), 

 Størset, saavel i forma typica som juvenil type ved Ophaug 

 (Ørlandet), Rosenlund (Østraat), Ilsviken, Gløshaugen (Trondhjem), 

 saavel i forma typica som i en noget palliata-Mknende varietet 

 ved Reppe teglverk, Stuberg, Sortesbækken (Reppe), Tangen tegl- 

 verk, Holan, Vold, saavel i forma typica som i en juvenil vari- 

 ant ved Sve, Sve grustak, Langstein, Stenssvedjan, Vardalsbækken, 

 Næsvandskanalen, saavel i forma typica som den mere juvenile 

 ved nordre Tandberg, likesaa ved Østborg, Hallan, Ysse <^Vær- 

 daien), Værdalsskredet 1893, Ytterøen, Hestehagen (Sparbu), juve 

 nil og normal form ved Hølbæk (Sparbu), i forma typica og 

 juvenil form ved Stenkjær teglverk, Stenkjær (recent). Egge 

 (Stenkjær), i juvenil og normal form ved Smaaaasan, likesaa 

 ved Nybyen (Stenkjær), Indbryn (Stod), i en juvenil type ved 

 Indbryn, Vibækken (Snaasen), Ekre Dale (Snaasen), Bjørli (Grong), 

 Vinje (Snaasen), Sunnan (Snaasenvand). 



Littorina rudis Maton forekom ved Røne-Aune (Ørlandet) i en 

 /e77e/^/-osa-liknende, eller kanske tildels noget joa^u/a-liknende varie- 

 tet, i varieteten tenebrosa ved Ophaug, Ilsviken (M. Sars det.). 

 Baklandets teglverk (M. Sars det.), Stenssvedjan, Ytterøen. 



Littorina tenebrosa Mont. forekom paa Ytterøen. 



Littorina palliata Say forekom i den lille, glatte form ved 

 Vollan, Ytterøen, Smaaaasan, i en noget ofofø.saf-liknende varietet 

 svarende til Ytterøens forekomst fandtes den ved Indbryn (Stod). 



Littorina patula Jeffr. forekom paa Ytterøen. Ved Haarberg 

 er fundet en Littorina sp., der svinger over mot littorea-ty pen og 

 mot rudis-lypen, men kanske, ialfald delvis, kan henføres til 

 heromhandlede gruppe (Cfr. Øyen: Kvartær-studier i Trondhjems- 

 feltet, II (1911), 'pag. 19—20). 



Littorina obtusata Lin. forma typica forekom n. f. Langbækken 

 (Stav), Ørlandet (M. Sars), Haarberg (Ørlandet), i forma typica 

 saavelsom i var. littoralis samt forma intermedia og forma rotun- 

 data ved Trøen (Ørlandet), i varieteten littoralis i Hovs utmark 

 (Ørlandet), i forskjellige former af var. littoralis ved Størset, saa- 

 vel i forma typica som var. rotundata og var. intermedia saml 

 var. littoralis ved Ophaug, i varieteten littoralis ved Rosenlund 

 (Østraat), saavel i forma typica som i var. littoralis ved Sve, like- 

 saa ved Langstein, likesaa ved Næsvandskanalen, likesaa ved 

 nordre Tandberg, likesaa ved Østborg, Hestehagen (Sparbu), i 



