Nr. 6J KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 455 



lØrlandet). Ved Ophaug fandtes Lithothamnion glaciale Kjellm. 

 og Lithothamnion fornicatum Fosl. samt Lithothamnion nodiilosiim 

 FosL. Ved Smaaaasan fandtes Lithothamnion sp. fastsittende paa 

 smaasten. Ved Indbryn (Stod) fandtes Lithothamnion nodnlosum 

 f. SaxatiUs Fosl. og Lithothamnion laeve Strøm f. Fosl. Litho- 

 thamnion i forskjellige formtyper er meget talrik ved vor nu- 

 værende kyst, og den forekommer meget hyppig i vore kvartær 

 afsætninger. Lithothamnion glaciale Kjellm. fandt jeg saaledes 

 paa Kirkestappen (Gjesvær) sommeren 1909, og Holmboe fandt 

 den 1902 mellem Rønvik og Bodin kirke i en høide af 12 — 14 

 m. o. h. samt ved Ramsaa (Andøen) i en strandvold over torvlag, 

 ca. 5 m. o. h. og 8 — 10 m.o.h., og Dal fandt den 1900 ved Kiby 

 (Ekkerø ved Varangerfjorden) i en høide af 6 — 8 m. o. h. En 

 anden meget hyppig forekommende art, Lithothamnion fornicatum 

 Fosl., fandt Collett ved Bodø 1901 i en høide af 15 — 20 m.o. h. 

 og Holmboe ved Gjerdet (Bodin) i en høide af 18 m.o.h. som- 

 meren 1902, og samme aar fandtes den af Holmboe ogsaa mel 

 lem Rønvik og Bodin kirke 12 — 14 m.o.h. og i Kapeldalen nær 

 Rønvik (Bodin) 20 — 21 m.o.h. samt nær Kirkenes (Sydvaranger) 

 i en høide af 15 m. o. h. Lithothamnion sp. (Nullipora) angis 

 ogsaa sammen med skjæl i strandgrus ca. 10 m. o. h. fra Vardø. 

 Endvidere fandtes den ved Kalstadtjern (Kragerø). Og ved Kirke- 

 nes (Sydvaranger) fandtes den af Le Maire. Med hensyn til fore- 

 komsten af Lithothamnier i vore kvartærafsætninger cfr. forresten 

 min af handling > Norske, fossile lithothamnier» (Nyt Mag. for 

 Naturvid., B. 51 (1913), pag. 123 flg.). 



Arehæologiske forhold. 



Det vil igrunden ligge helt utenfor nærværende afhandlings 

 ramme at behandle de arehæologiske forhold i sin almindelighel 

 eller at mønstre den arehæologiske litteratur. Det vil kun bli 

 nogle betraktninger over geologiens betydning, forsaavidt det 

 gjelder lidfæstningen i det store seet af enkelte, interessante fore- 

 komster i vort land, idet ogsaa Trondhjemsfeltet er repræsenteret 

 paa en ret fremtrædende maate, forsaavidt det gjelder enkelte 

 afsnit af denne arehæologiske historie. 



Efter at jeg sommeren 1900 hadde hat anledning til at under 

 søke et par af Helliesen opdagede skaldynger paa Jæderen, og 

 efter at det ved samme anledning ved geologiske undersøkelser 

 var Ij^kkedes mig at bestemme den tilsvarende strandlinje og med 

 sikkerhet at henføre forekomstens dannelsestid til Tapes-niueauet, 

 gav jeg professor Brøgger en del oplysninger om disse forhold, 

 som saa har git aidedning til omtale af samme i hans arbeide 



