Nr. 6] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 461 



heller ikke saa særdeles meget. Ved sine undersøkelser af Dale- 

 helleren og Valseshulen ved Kristiansund søkte ogsaa Nummedal 

 at fastsætte deres relative alder ved deres relative forhold til 

 stedets Tapes-grense (Det kgl. norske Vid.-Selsk. Skr. 1910, Nr. 

 11, pag. 23 — 251 I en etterskrift til Nummedals af handling be- 

 stemte Rygh den første af de ovennævnte bopladse som skri 

 vende sig fra et yngre afsnit af den ældre stenalder eller fra 

 en overgangstid mellem denne og den yngre stenalder* (L. c. 

 pag. 25 — 26), og bopladsen i Valseshulen kunde »sikkert henføres 

 til 3^ngre stenalder^ (L. c. pag. 26). Imidlertid fandt Nummedal 

 selv ved aldersbestemmelsen af endel flintpladse »en betragtelig 

 uoverensstemmelse < mellem den, der erholdtes »paa geologisk 

 vei og paa arkæologisk vei« (L. c. pag. 25). Det er derfor inter- 

 essant at høre en arkæolog ganske uforbeholdent uttale sig om 

 liknende tilfælder, idet A. W. Brøgger sier: »og det er utvil 

 somt, at arkeologien her ganske må bygge på geologiens under- 

 søgelserv (Christiania Vid.-Selsk. Skr. I, Mathm.-naturvid. Kl. 

 1906, Nr. 2, pag. 52). 



Ovenfor er anført Nordgaards og A. W. Brøggers alders- 

 bestemmelse af Stenkjærdyngen i 1908, førend jeg offentliggjorde 

 mine bemerkninger om »Stenaldersbopladsen ved Stenkjær« (Det 

 kgl. norske Vid. Selsk. Skr. 1908, Nr. 5, pag. 35—42). Aaret 

 efter sier Nordgaard liketil: »da havets stand var 60 — 70 m. 

 høiere end nu, fik østersen i Trondhjemsfeltet rimeligvis leve i 

 fred for mennesker. Der er ialfald hittil ikke fundet noget, 

 som skulde tyde paa, at der dengang fandtes folk paa disse 

 kanter« (L. c. 1909, Nr. 9, pag. 10). Og jeg hadde da netop 

 bestemt Tapes-niveauet inden dette omraade til 67,5 — 70 m. o. h. 

 (L. c. 1908, Nr. 5, pag. 31). Og 1923^09 sier A. W. Brøgger, 

 »at Stenkjærdyngen ligger noget under den halve høide af tapes- 

 nivået, ganske det samme som ved Holeheien, Vespestad og 

 Garnes (Christiania Vid. Selsk. Skr. II, Hist.-Filos. Kl. 1909, 

 Nr. 1, pag. 46). Dette svarer til den sammenlikning jeg hadde 

 trukket aaret i forveien. Thi i min af handling »Nogle bemerk- 

 ninger om Trondhjemsfeltets kvartærhistorie< (Det kgl. norske 

 Vid. Selsk. Skr. Trondhjem 1908, Nr. 5, pag. 40—42) skrev jeg 

 nemlig: »Her møder da først det af Gustafson i 1898 gjorte fund 

 paa Holeheien (Jæderen) (Bergens museums aarbog 1899, No. I, pag. 

 15), som utmerker sig ved forekomsten af» arktiske* redskabsformer. 

 Jeg havde anledning til at besøge dette sted sommeren 1904, 

 og det viste sig da, at denne boplads geologisk seet maatte hen- 

 føres til det niveau, som jeg allerede ved en tidligere anledning 

 havde utskilt som yngre end Tapes-niueaiiets skaldyngetype (Chri- 

 stiania Vid.-Selsk. Skr. I, Mathm.-naturvid. Kl. 1903, No. 7, pag. 



