Nr. 6j KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET 469 



pag. 20 flg.) bidrog noget synderlig til at forandre denne forskers 

 syn paa forholdene, om han end ikke har stillet sig saa afvi- 

 sende som tiere andre. 



Forekomst af tlint i naturlige knoller og i forskjellige red- 

 skapstyper har allerede i lang tid tiltrukket sig opmerksomhet 

 saavel i vorl land som i de tilgrensende dele af Sveiige. I saa 

 henseende kan henvises til min tidligere omtale af samme (P. A. 

 ØYEN: Tapes niveauet paa Jæderen undersøkt sommeren 1900, 

 Kristiania 1903, pag. 22 — 23, 70 — 73). Og Eichst.\dt antok, at 

 saadanne flintblokke paa den svenske vestkyst skrev sig fra 

 >våstra och mellersta Sverige , og dette gav ham anledning til et 

 foredrag om en forsvunden mesozoisk formationsserie sammesteds 

 (Geol. Forn. Forh., Stockholm, B. 30, 1908, pag. lOo), men om 

 en saadan anskuelse sier Wiman, at den torde val knappast 

 finna någon f6rsvarare< (L. c. B. 34, 1912, pag. 488). Det er dog 

 en liknende anskuelse, som endda ansees mulig af Reusch (Na- 

 turen 1911, pag. 27); men den af ham angivne bevismaate stræk- 

 ker ikke til; thi for det første angis havgrensen »i Kristiania- og 

 Trondhjemsstrøkene kun raat til vel 200 m. , og del er jo en 

 velkjendt sak, at vi ogsaa i vort land har fundel flint paa natur- 

 ligt leiested høiere end den marine grense efter sidste istid. Men 

 en meget vigtig ting, som vi i denne forbindelse ikke maa glemme, 

 er, at standlinjens beliggenhet under tidligere afsnit af kvartær- 

 tiden endnu er os saagodtsom ubekjendt. Til et noget tidligere 

 tidspunkt var det en noget liknende anskuelse om rester af en 

 norsk kridtformation (IVaturen 1908, pag. 362 — 365) Nordgaard 

 lænkte sig som en mulighet med hensjm til en rtintforekomst 

 paa Stjørdalshalsen. Jeg hadde sommeren 1909 sammen med 

 Nordgaard og Bjørlykke anledning til at besøke denne fore- 

 komst, og der var rikelig anledning til at studere en hel serie 

 af vidt forskjellige tlintevarieteter i knoller af forskjellig form og 

 størrelse; nævestørrelsen var saaledes meget almindelig. Der var 

 varieteter af lysegraa farve, blandet med saadanne af blaagraa 

 og gulgraa, ikke sjelden i sterkt flammede farvenuancer, ofte 

 brune farver, ja endog rødbrune. Forekomstens hele karakter, 

 saavel dens topografiske som dens petrografiske, gir el umiddel- 

 bart indtryk af ballastforekomstens, og saavidl jeg har forslaaet 

 det, er vistnok ogsaa Nordgaard senere gaat over lil den an- 

 skuelse. Naturlig forekommende flint synes endnu ikke frem 

 fundet omkring den indre del af Trondhjemsf jorden og heller 

 ikke skivespalter ', saadanne som vi kjender saavel fra vor 

 vestkyst som den sydøstlige del af vorl land, likesom ogsaa fra 

 kjøkkenmøddingtiden inden tilgrensende dele af vort naboland, 

 f. eks. fra Ulfo-åsen som angit af Per Stolpe fra Sinalands 



