486 p. A. ØYEN [1914 



10 km. paa hver; der skulde utføres »en gråfning tor hvarje 

 kiTi.«, og derved skulde man saa faa istand »livarfvens identifi- 

 ering och kombination«. Og arbeidet blev utført fra Nynås — 

 Orrsliog«, thi »den 5. juni skedde starten, och den 9. indsåndes 

 materialet till hogkvarteret å Stockholms H6gskola« (Populår 

 nalurvetenskaplig revu, 1911, H. I, pag. 18), og der fandtes for 

 denne strækning en total afsmåltningstid af omkr. 800 år« (L. 

 c. pag. 18). Foljande år (1906) >undersoktes« från norra Skåne 

 lill den forna isdelaren i Jåmtland, en stråcka på c:a 800 km.«, 

 og der fandtes her en recessionstid af >c:a 5000 (4850) år, af 

 hvilka 3000 år for afsmåltningen s. om Stockholms observatorium, 

 hvars ekvicess motsvarar år zb i Dr: Geer's tideråkning< (L. 

 c. pag. 18). Og for os har det en særlig interesse, at »de stora 

 mellansvenska åndmorånlinjerna beteckna afbrott i af- 

 småltningen tillsammanlagdt omkr. 200 år« (L.c. pag. 19). 



I>E Geer foreslog den senkvartære tid inddelt i to afde 

 linger: en senglacial fra sidste nedisnings maksimum til 

 isdækkets bipartilion, og en postglacial fra nævnte bipartition 

 til nutiden (Geol. Forn.^Forh. Stockholm, B. 33, 1911, pag. 466). 

 For denne sidste tidsafdeling antok De Geer en længde af 

 >^about 7000 years« (A Geochronologj^ of the last 12000 years, 

 1910, pag. 252). Denne verdi blev saa nærmere fastsat, idet 

 LiDÉN 19^11 holdt et foredrag i Geologiska Foreningen i Stock 

 holm, ved hvilken anledning han meget nøiagtig fastsatte gren 

 sen mellem den glaciale og postglaciale tid i Ångermanland. 

 For at bruke hans egne ord: tidpunkten ± 0, då det sista 

 hvarfvet af glacial lera var fårdigbildadt, betecknar i kronologien 

 grånsen mellan glacial och postglacial tid i Ångermanland. Del 

 glaciala^ skedet råcknas hårifrån i — år och det poslglaciala i 

 -}- år. Ar 6560 i denna geologiska tideråkning motsvarar år 1900 

 i den historiska (Geol. Forn. Forh. Stockholm, B. 33 (1911), 

 pag. 280). 



Del lyder i virkeligheten noksaa merkelig, naar Lennart 

 VON Post uttaler: »Populårt sedt, brot del klara dagsljusel 

 fram, då professor Gerard De Geer vid invigningen af Stock- 

 holms Hogskolas nybyggnad den 6. december 1909 kunde anslå 

 åldern af åskullen, som utgor dess grund, till mycket nåra 9,000 

 år« (Populår nalurvetenskaplig revu, 1911, H. I, pag. 11). Men 

 det har dog sin interesse at erindre deT ogsaa i denne forbin 

 deise, idet man derved faar et tidsmaal for isrecessionen fra 

 Stockholm til ovennævnte bipartitionspunkt. Men af ikke mindre 

 interesse netop i denne forbindelse er at minde om de af Holst i 

 Poslglaciala tidsbeståmningar erholdte verdier for Maglemosse- 

 fundel, nemlig 9900 aar ifølge svenske beregninger og 5900 aar ifølge 

 danske (cfr. Geol. F^orn. F^orh. Stockholm, B. 33, 1911, pag. 544), 



