10 T. THORELL, 



Bålen benämnes af en del författare thorax, af andra abdomen, 

 allt efter som de kalla den första kroppsafdel ningen hufvud (huf- 

 vudsköld) eller cephalothorax; den sista afdelningen uppfattas på 

 samma sätt antingen såsom abdomen eller postabdomen, i de- 

 scriptiva arbeten merendels kallad cauda. Kröyer') kallar den 

 för genitalring, emedan han, märkvärdigt nog, anser den motsvara 

 endast den med detta namn betecknade främre delen af Cali- 

 gidernas »postabdomen»: bihangen hos Arguliderna skola enligt 

 honom representera icke blott bihangen, utan hela den bakom 

 genitalringen befintliga delen af stjerten hos Caligiderna — och 

 naturligtvis då också hos alla andra Copepoder. Men genital- 

 ringen är ju ingenting annat än de sammanvuxna två första 

 eller blott det första segmentet af stjerten, hvilket hos Copepo- 

 derna allmänt står i generationens tjenst och hos Caligiderna 

 samt en mängd andra, i synnerhet poecilostoma och siphonostoma 

 Copepoder utvecklar sig mera, särdeles på bredden, än de följande 

 caudal-segmenten. Dessas antal är mycket olika, fyra eller färre; 

 stundom förblifver stjerten till och med osegmenterad och består 

 af ett enda stycke, t. ex. hos vissa arter af slägtet Corycceus — 

 och på alldeles samma utvecklingspunkt befinner sig stjerten hos 



icke äro accessoriska mundelar, utan sjelfständiga fäst- eller hakorganer: dock 

 är härvid att observera, dels att alla möjliga öfvergångar finnas mellan dylika 

 fästorganer och vanliga käkfötter, dels att i en sådan cephalothorax endast 

 ett, högst två af bålens segment kunna anses ingå. Väl sammanväxer ofta 

 hos copepoderna ännu ett bål-segment med de föregående och hufvudet; men 

 detta segments extremiteter äro alltid af samma form, som de följande seg- 

 mentens (d. v. s. äro simfötter, aldrig käkfötter), och måste således anses till- 

 höra samma kroppsafdelning, som de. Det torde till och med gälla såsom en 

 regel för alla de lägre krustacé-ordningarne (Xiphura, Branchiopoda, Ostracoda, 

 Copepoda och Cirripedia) att de typiskt ha två par käkfötter, aldrig flera, i 

 olikhet med de högre eller Malacostraceerna, som ha antingen tre eller ett 

 par, likasom att de förra blott ega ett par maxiller, då Decapoder och öfriga 

 Malacostraceer allmänt ha tvenne par. — För att ernå på samma gång enhet 

 och praktisk användbarhet i terminologien för krustacéernas klass, synes det 

 mig således vara nödvändigt att öfverge de inom denna djurgrupp aldeles 

 betydelselösa benämningarne thorax och abdomen, och att, såsom i det före- 

 gående är antydt, indela krustacé-kroppen i tre afdelningar: hufvud, bål 

 och stjert. 

 ') Loc. cit. p. 88. 



