MINERALOGISKA IAKTTAGELSER. 



211 



lig tvillingsbildning hos moderkristallen. Äfven å pseudomorfo- 

 serna kunna med all tydlighet ingående vinklar för öfrigt iakt- 

 tagas. En vid Långbans grufvor förekommande svartbrun granat 

 öfverensstämmer i detta hänseende i allo med de nämnda pseu- 

 domorfoserna. 



Till sin inre struktur utgöras dessa pseudomorfoser i likhet 

 med den derba massa, med hvilken de äro sammanväxta, af tätt 

 intill hvarandra liggande, brunsvarta, något glänsande fjäll, hvilka 

 i hvarje kristall utgå från midten och radiera mot kristallens 

 yta, på hvilken likväl denna fjälliga struktur icke kan iakttagas; 

 kristallens yta synes nemligen äfven under loupen fullkomligt tät. 

 I sitt inre äro kristallerna fullständigt utfyllda. 



Hårdheten är ringa, så att mineralet med lätthet repas af 

 nageln. Strecket är brunt; sammanhängande spån af samma 

 färg kunna med knifven lätt afskafvas. Mineralet smälter lått 

 för blåsröret till svart magnetisk kula; reagerar med flusserna 

 för jern och med soda äfven för mangan, hvaraf dock vid ana- 

 lysen endast svagt spår erhållits. Det löses med lätthet i kall 

 saltsyra, med lemning af flockig kiselsyra. 



Detta till sitt allmänna utseende chloritlika mineral inne- 

 håller på 100 delar lufttorkadt prof: 



Kiselsyra 



Jernoxid 



Jernoxidul 



Talkjord 



Vatten 



35,812 

 19,828 

 12,013 



14,465 

 17,241 

 99,359. 



Syre. 



18,594 

 6,609 

 2,669 | 

 5,7Si • 



15,325 



8,450. 



Kiselsyran pröfvades på sin renhet, hvarvid den fullständigt 

 löstes i kokande kolsyradt natron-lösning. Jernoxiduien bestämdes 

 medelst titrering af ett i kolsyreatmosfär upplöst prof. Af vattnet 

 bortgingo från det öfver svafvelsyra i några dagar torkade profvet 

 vid + 100° C. 10,696 proc; resten eller 6,545 vid glödgning. 



■ 



Rfc 



