OM RULLSTENS VS\HNES BlT.DMNCi. 



329 



icke varit tillräcklig att på den mellanliggande sträckan förbi 

 Höljeos transportera annat material än sand. 



För att i få ord omnämna de öfriga rullstensåsar, som jag 

 anmärkt längre norrut, far jag nämna, att vid riksgränsen före- 

 finnes en visserligen låg, men dock tydlig rullstensås, som fort- 

 sätter vidare norrut. Vid Mauflon träffas åter en ås med skarp 

 rygg, som terassformigt höjer sig öfver elfven 70—100 fot, med 

 23° — 30" sluttningsvinkel, och en half mil längre i norr reser 

 sig en skarp rygg, Getryggen kallad, af endast 12 fots bredd på 

 krönet, med ända till 35° afsluttning åt sidorna och till betydlig 

 höjd öfver elfven. Sambandet mellan dessa åsar har jag mig 

 icke bekant; dels hindrar markens skogbundenhet en öfverblick 

 deröfver, dels var tiden för knapp till ett noggrannare studium 

 häraf, när jag besökte dessa trakter. Alla de nämnda rullstens- 

 bildningarne träffades på eifvens östra sida. Att äfven på den 

 motsatta sidan rullstensäsar uppträda, har jag visserligen iaktta- 

 git, men icke heller i detta fall egt tillfälle till närmare under- 

 sökningar. De torde äfven för det närvarande ändamålet icke 

 egentligen vara af nöden, alldenstund min afsigt endast varit att 

 uppvisa, att rullstensåsar förekomma, hvilkas bildning man icke 

 kan tillskrifva någon annan orsak, än en forntida mäktig flod. 

 Och att en annan orsak här skulle hafva varit verkande är na- 

 turligtvis alldeles otänkbart. Att till exempel hafsvågor skulle 

 kunnat utöfva en dylik inverkan i en djup och trång bassin, 

 som stundom drager sig nästan alldeles tillsamman, såsom för- 

 hållandet med denna dalgång stundom är, måste naturligtvis vara 

 alldeles omöjligt och behöfver icke ens ifrågasättas *). Och hvad 

 hafsströmmarne beträffa, så, oberoende deraf, att dessa icke kunna 

 transportera ett dylikt material, som i rullstensåsarne förefinnas, 

 kan deras hastighet, och sålunda äfven deras verkningar natur- 

 ligtvis icke vara beroende på en obetydlig nivåförändring i den 



') Man erinre sig äfven det lutande plan, efter hvilket de omnämnda bildnin- 

 garne befinnas afsatta. Getryggen är belägen ej långt söder om Trysil, der 

 fjälltrakten börjar. Dalbottnen bör således här hafva höjt sig icke så obe- 

 tydligt. 



