378 A. J. MALMGREN. 



af en omkring 200 fot öfver hafvet höjd slätt, var ännu öfverallt 

 snöbetäckt, men kustklipporna och den lodrätt i hafvet stupande 

 fjellväggen, som nästan öfverallt bildar stranden och högligen 

 försvårar landstigningen, voro snöfria och tjenade till kläcknings- 

 plats för milliontals foglar. Talrikast af alla var Alca troile 

 L., dernäst Procellaria glacialis, Hissa tridactyla och Larus glau- 

 cus. I sjön sågos Somateria spectabilis i täta svärmar, Somateria 

 mollissima, Alca Briinnichii, samt i ringare antal Uria grylle och 

 Mergulus alle. Afven Stercorarius parasiticus kläckte här; Tringa 

 maritima, Plectrophanes nivalis och Colymbus septentrionalis obser- 

 verades eller hördes. Deremot kunde Alca torda, Larus argen- 

 tatus, L. leucopterus, L. marin us eller Stercorarius pomarhinus 

 ingenstädes upptäckas på ön eller i hafvet invid. 



De flesta af Spetsbergens foglar förekomma också i Europa, 

 men många af dem afvika i betydlig mån från sina Europeiska 

 fränder och bilda mer eller mindre skarpt skilda racer eller 

 lokalformer, af hvilka några äro så afvikande, att de af åtskilliga 

 ornithologer ansetts för egna arter. Detta är fallet t. ex. med 

 ripan, ejdern, alkan, sädgåsen, teisten, lunnen, o. n. a. Då skilj— 

 aktigheterna vanligen bestå i större eller mindre kroppsstorlek 

 eller i afvikelser i näbbens form och färg eller i fötternas färg, 

 kunna de omöjligen anses tillräckliga, att läggas till grund för 

 egna arter i zoologisk mening, isynnerhet då dessa karakterer 

 visat sig mycket föränderliga efter olika lokaler, och man öfver- 

 hufvud icke kunnat uppdaga några vigtigare olikheter t. ex. i 

 afseende på lefnadssätt och vanor, fjäderbeklädnad, röst o. s. v. 

 Men ett noggrant aktgifvande på dessa lokalformers förekomst 

 och egendomligheter är likväl i alla fall af stor vigt, ty endast 

 sålunda kan man hoppas få utredt, under inflytelsen af hvilka 

 yttre förhållanden samt i hvad mån en art är föränderlig. 

 Endast sålunda kan t. ex. frågan, i hvilken riktning ske hvarje 

 arts flyttningar, slutligen utredas. Denna fråga är för Spets- 

 bergen af specielt intresse. Man vore nemligen frestad antaga, 

 att flyttfoglarne anlända dit öfver Skandinavien, men detta är 

 knappt fallet, åtminstone icke med alla. Den varietet af sädgås, 



