388 A. J. MALMGREN. 



Under vandringar på land såg jag flockar af hundradetal flyga 

 af och an emellan deras kläckningsplats och ett från snö befriadt 

 sumpigt ställe på ön, hvarifrån de i näbben buro mörk gyttja, 

 mossa och annat byggnadsmaterial för sina blifvande nästen på 

 en tvärbrant i hafvet stupande klippvägg af 2 — 400 fots höjd. 

 Vid byggande af sitt bo ådagalägger denna art mycket mera 

 konstfärdighet än någon annan af måsarnes familj. En smal 

 utskjutande kant eller en obetydlig remna i bergväggen begagnas 

 skickligt till fäste eller grund för boet, som hopmuras af mossa 

 och lera sålunda, att den från fjellet utstående delen får for- 

 men af en temligen hög skål, hvars yttre välfda sida hänger 

 betydligt utanför den till fäste tjenande kanten af fjellet, medan 

 den andra är fastmurad vid berget. Några bon voro anlagda 

 så nära vattengången, att jag stående i båt med en båtshake 

 kunde nedstörta de understa, men de flesta voro på 100 — 200 fots 

 höjd öfver hafvet. Helt nära den afdehring af fjellväggen der 

 denna art kläckte i stor mängd, var hafhästen, Procellaria gla- 

 cialis, bosatt äfvenledes i otalig myckenhet, men den aldra stör- 

 sta delen af den, kanske på en hel mil lång sträcka, tvärbrant 

 i hafvet stupande fjellsidan var bokstafligen betäckt af Alca 

 troile L., som här kläckte millionvis. — Vid Spetsbergen kläc- 

 ker Kryckjen mångenstädes i fogelberg, der hon bildar mindre 

 kolonier och upptager alltid en från alkor och andra foglar skild 

 afdelning af fjellsidan, vanligen den brantaste delen deraf, på 

 2-500 fots höjd öfver hafvet. På Midtelhuken i Bellsund finnes 

 en betydlig koloni, på norra sidan af sjelfva udden, men i Stor- 

 fjorden, som långt in i Augusti är isbetäckt, ja icke sällan hela 

 sommaren, fann jag hvarken denna eller någon annan i kolonier 

 kläckande fogel bosatt. — Af alla masar är denna den mest 

 "sällskapliga. Det är icke blott på kläckningsställena man finner 

 dem tillsammans i stort antal, utan äfven annars, det må vara 

 på det vida hafvet under det de förfölja fisk och söka annan 

 föda, såsom Limacina, Clio o. s. v., eller på de små sötvattenslagu- 

 nerna, i hvilka de tycka om att bada sig under ruggningstiden, 

 i slutet af Juli. Man ser honom under denna tid, samlad i tätt- 



