418 L. J. IGELSTBÖM. 



sprickan. Det i kalken sittande blyet torde hafva bildats sam- 

 tidigt med denna. 



Då blyet ej förekommer i de dolomitmassor, som omgifva 

 Pajsbergs malmlager, och ej heller i några vissa sprickor eller 

 någon viss malmart, måste man sluta, 1:0,. att blyet tillhör sjelfva 

 malmlagrets bildning, och 2:o att det varit blyhaltiga lösningar 

 eller gaser, som en gång bildat det, der det nu finnes. 



Visserligen måste blyet varit sednare bildadt än de kompakta 

 malmmassor, i hvilkas fina sprickor det finnes. Denna bildning 

 kan väl ej tänkas skedd på annat sätt än derigenom, att lösnin- 

 gar eller gaser cirkulerat i de sprickor och öppningar, som upp- 

 stått efter det malmmassorna från ett smält eller degigt tillstånd 

 antagit fast form. 



Att vattnet haft betydlig inverkan på Pajsbergs malmlager, det 

 bevisa de många vattenhaltiga mineralier, som der finnas, såsom 

 vattenhaltigt svart manganoxid-silikat, brunt (blyoxidhaltigt) dito, 

 serpentin, pyrokroit m. fl., — men hvad pyrokroiten, som är nian- 

 ganoxidulhydrat, beträffar, så bevisar dess låga syrsättningsgrad från- 

 varon af luft eller andra syrsättande ämnen. Ännu finnes vatten 

 qvar i Pajsbergslagret såsom en lemning af det vatten, som en gång 

 verkat metamorfoserande på detsamma, ty nyligen fann jag vid 

 sönderslagning af en större tät malmsten, ett drushål fyldt deraf. 

 I samma ögonblick som stenen sprang i bitar rann vätskan ut kring 

 dess yta, så att jag ej kunde upphemta och pröfva den. Den 

 var dock smaklös. Drushålets väggar voro klädda med ett lager 

 af kolsyrad kalk. Detta hål hade ungefär ^ tums diameter. 



Blyglans synes mig vara det material, hvaraf gedigna blyet 

 bildats. Visserligen är detta mineral ganska sällsynt på Pajsbergs 

 jern- och manganmalmlager, men clet finnes dock. Vanligen sitter 

 blyglansen midt inne i en tät sprickfri sten, bestående af ljus- 

 grön hornblende, m. m.; men då den äfven stundom förekommer 

 på samma sätt som blyet i fina sprickor, i hvilket fall likheten 

 mellan gediget bly och blyglans är så stor, att det förstnämnda 

 endast åtskiljes från blyglansen genom en vackrare hvitare färg, 

 och naturligtvis genom sin smidighet och täljbarhet till spån, så 



