OM BLADMOSSORNAS LOCKLÖSA FORMER. 579 



anser han såsom en form af Musci spuriV) eller Diarrha- 

 gomitria, utmärkta genom mössan, som delvis qvarsitter vid 

 fruktens bas. Samma år ökade lian dessutom slägtenas antal 

 med Sporledera, som finnes beskrifvet i Linncea, XI, sid. 

 279. Redan året derefter (1838) grupperade han dem på ett 

 något afvikande sätt (se sistnämnda tidskrift, XII, sid. 552), 

 nemligen Ephemerum serratum, crassiueroe, recurcifolium och 

 crispum, samt Phascum mutieum, Flörkei, cuspidatum, piliferum, 

 elatum och bryoides. Sedan den tiden hafva C. Müller och 

 Schimper bildat flera nya slägten, ehuru de bibehållit dem alla 

 i spetsen för sina systemer, såsom bildande en egen grupp (Musci 

 cleistocarpi). Den förre af desse begge författare uppställer dem 

 i sin Synojisis I (1848) som följer: 



a) Bruchiacece, omfattande Archidium, Astomum och Bruchia; 



b) Phascaceos, sammansatt af Acaulon och Phascum; samt 



c) Ephemereaz med slägtena Ephemerum, Ephemerella och 

 Voitia. — Schimper deremot ordnar dem i sin Synopsis (1860) 

 på ett olika sätt: 



a) Phascacece == (Ephemeres) Ephemerum, Ephemerella och 

 Physcomitrella; (Phasceaa) Microhryum, Sph&rangium och Pha- 

 scum, samt (Voitieae) Voitia; 



b) Bruchiaceo3 — (Pleuridieae) Pleuridium, samt (Bruchiese) 

 Sporledera och Bruchia; 



c) Archidiacece — Archidium. Deremot hänför han Phascum 

 crispum, midticapsidare och Mittenii under slägtnamnet Syste- 

 gium till Weissiece och Ph. rostellatum förlägges bland Gymtio- 

 stomum-artema. Slutligen har Hampe i Bot. Zeit. 1860, sid. 

 J 61 frångått sina äldre och rigtigare åsigter, i det han samman- 

 slår alla slägtena (undant. Archidium) under det gemensamma 

 namnet: Musci cleistocarpi, sedan han likväl sid. 158 särdeles väl 

 visat deras slägtskap med lockbärande former. 



') Denna afdelning kunna vi på intet villkor godkänna, ty hvad är väl slidliin- 

 nan (tubus vaginularis ) , som finnes hos så många bladmossor, annat än basen 

 af mössan eller rättare taladt nedersta delen af den cellulosa hinna som skyd- 

 dar frukten under dess första utveckling och hvars öfre del vid dennas till- 

 växt medföljer i höjden såsom dess betäckning eller s. k. mössa. 



