Nr. 5) BIDRAG TIL FAUNAENS HISTORIE I TRONDHJEMSFJ. 5 
dager levende i en glasbeholder med stadig vanntilførsel. Om mor- 
genen %y sattes de 4 individer i akvariet. Den følgende morgen 
hadde det ene eksemplar allerede festet sig med sin byssus til 
akvariets bund og stod med skallerne i vertikal stilling. Den derpå 
feigende morgen (*9) hadde også et annet individ skutt ut sine 
byssustråder. Den **/» fantes et eksemplar død, men de 38 andre 
lever ennu i slutten av oktober 1921. Et lignende forsøk er før 
gjort med Lima fra Kivnebedden i Trondhjemsfjord. Disse forsøk 
synes å skulle forklare den omstendighet, at arten har kunnet holde 
sig 1 Kristianiafjorden til vore dager, mens Lophohelia i nevnte 
fjord for lange tider siden har været fossil. Skaller av Lima exca- 
vata finnes sammen med døde Lophohelia-grener i Kristianiafjor- 
den fra et dyp av ca. 100 m. til ca. 30 m. 0. h* Klær og WOLLEBÆK 
har påvist (1. c. s. 47—48), at Lima excavata fremdeles lever i Kri- 
stianiafiorden på bratte bergskråninger i 70—80 meters dyp og 
arten må vel nærmest betraktes som en relikt fra Lophohelia- 
tiden i Kristianiafjorden. Det samme er vistnok tilfellet med andre 
av de arter, som Kiær og Wollebæk har opført (1. c. s. 49—50) 
som tilhørende Lophohelia-faunaen. 
Under gjennemgåelsen av universitetets samlinger av norske 
bryozoer var det mig påfallende å finne Flustra barlei Busk, som 
er karakteristisk for koralbunden i Trondhjemsfjorden, blant ma- 
teriale samlet av G. O. Sars på Rødtangdypet i Kristianiafjorden*. 
Jeg anser det nu høist sannsynlig, at nevnte Flustra i likhet med 
Lima excavata kan betraktes som relikt fra Lophohelia-tiden i 
Kristianiafjorden. 
Revet ved Drøbak blev først beskrevet av M. Sars”, men den 
geologiske tidsbestemmelse blev gjort av W. BRØGGER*, som antok, 
at de øverste deler av revet var levende ved maksimum av land- 
senkningen, da isranden lå foran Mjøsen og Randsfjord. Hvad 
angaar Lophohelia-revet ved Sandvågen i Borgenfjord*, som fantes 
i den nuværende fjære, antok jeg at det var levende på den tid, 
da vannstanden i Trondhjemsfjorden var minst 150 m. høiere enn 
nu. For nærmere orientering i dette spørsmål kan det være hen- 
sigtsmessig å meddele nogen oplysninger om den levende koralls 
vertikale utbredelse i Trondhjemsfjorden i nutiden. Ved Røberg 
har vi i 150 meters dyp kun fått døde eksemplarer av Lophohelia. 
Selv på 200 meters dyp vil det ved Røberg være vanskelig å få 
1 H. Kiær og A. Wollebæk, Dyrelivet i Kristianiafjorden. I. Lophohelia- 
favnaen. Nyt mag. for naturv. b. 51 (1913). 
? Revision av universitetsmuseets sarmiling av norske bryozoer. D. kgl. 
nerske vid. selsk. skr. 1911, nr. 3, s. 18. 
3 Fossile dyrelevningen fra kvartærperioden, s. 71—74. 
4 Senglaciale og postglaciale nivåforandringer i Kristianiafeltet, s. 182—187. 
= 
5 Det kgl. norske vid. selsk. skr. 1912, nr. 3. 
