Nr. 5) BIDRAG TIL FAUNAENS HISTORIE I TRONDHJEMSFJ. 13 
Pecten pusio Lin. 
Blant fossilmaterialet fra Tarva fantes 1 skal av denne art (se 
foran). Den nevnes av P. A. Øyen! fra Reppe teglverk, Langstein 
og Steinkjer teglverk. Jeg har funnet P. pusio levende bl. a. i Hest- 
nessund på Hitra. Arten går også inn i fjorden, da jeg har et eks- 
emplar fra Brekstad, Ørland, hvor det forekom blant kalkalger i 
et dyp av 15—22 m. Synderlig langt inn i fjorden går arten neppe 
i nutiden. Jeg har vistnok ved Galgenes i Rissa tatt et skal på 
et dyp av 100 m., men dette skal kan være meget gammelt. 
Arca nodulosa O. F. Möunr. 
Såvidt jeg vet, er denne art ikke funnen fossil hverken på syd- 
vestkysten eller i Trøndelag. Ifølge G.O, Sars forekommer arten 
levende i nutiden fra Kristianiafjorden til Bodø og Lofoten. Både 
Norman og FrieLe opfører den fra fjordene ved Bergen, GRIEG 
nevner den fra Sognesjøen og ytre Nordfjord og D. C. DANIELSSEN 
fra Kristiansund. I Trondhjemsfjord har jeg tatt levende eksem- 
plarer av Å. nodulosa på døde grener av Lophohelia både ved 
Røberg og i Skarnsund. 
Area tetragona Poul. 
Både Å. nodulosa og Å. tetragona er ifølgseBrøGGERr? funnen av 
MönsTErR i nærheten av Brevik i skjelbanker som lå ganske nær 
den nuværende strandlinje. Å. nodulosa er også tatt av M. Sars> 
i leir og sand ved Drøbak sammen med rester av Lophohelia. 
Å. tetragona er ennvidere funnen av Karpnor* ved Grimsmo i 
Surendal, 7—8 m. over tangranden. Endelig kan bevises at Å. te- 
tragona har levet i Trondhjemsfjorden i den postglaciale varme- 
tid, idet jeg i juli 1909 tok et skal av denne art ved Lauvtangen i 
Åsen, 1—2 m. over tanggrensen. Levende er Å. tetragona angitt 
fra følgende lokaliteter: Korsfjorden (Norman) Bognestrømmen 
og Kinnsundet (FrieLE), Sognesjøen (GRIEG). I beretningen om 
den zoologiske reise, som D.C. DaANIeLsseNn? foretok sommeren 1858 
sammen med JoHaN KOREN og professor LILJEBORG fra Upsala, 
meddeles at et eksemplar av denne art blev funnen av Koren på 
stenet bund ved Molde. Sammesteds anføres: «Professor Liljeborg 
har tidligere funnet den ved Grip (Kristiansund), der muligens 
blir dens nordligste grense.» Imidlertid kan jeg nu utvide den 
1 IT, s. 393. 
2 Kristianiafeltet, s. 512. 
3 Fossile dyrelevninger fra kvarlærform., s. 99. 
4 Bidrag til Romsdals amts kvartærgeologi, I. D. kgl. n. vid. selsk. skr. 
1915, nr. 7, s. 120, 124. 
5 D. kgl. n. vid. selsk. skr. i det 19. årh., 4. b., s. 137. 
