Nr. 6] MERAKER FLORA 23 
tem. stor. Paa de to første steder sammen med Ranunculus pyg- 
maeus, Carex lagopina m. fl., paa det sidste sted paa aldeles nø- 
kent, tørt sandet underlag. 
G. polygama Scuk. Tem. alm. Gaar fra den øvre dalbund op 
i vidjebeltet, mest som j. alpicola ANpDs. 
C. alpina Sw. Saaes paa de fleste fjeld fra Ramfjeld til Kjøl- 
haugene, men kan langtfra sies at være alm., undtaken mellem 
Skarpdalen og Rutledalen. Paa dette strøk var den meget talrik. 
I Tovmodalen gaar den helt ned til Tevla. Jeg har ellers ikke 
set den i skogregionen. f. inferalpina Wa. findes i Meraker-dalen 
ca. 100 m. o. h. if. H. 
G. atrata L. Ramfjeld (H., ipse), Tofjeld fl. st., Steinfjeld fl. st., 
Storlihøgdø (H., ipse), Larsklumpen og Hua paa Kjærringfjeld, 
Halssjøfjeld (H.), Dalvolas sydside, Lillekluken, Vola. Alle steder 
i vidjebeltet. Det eneste sted den var alm., var paa Aspaasvolden. 
G. alpina X atra!a (GC. rectiuscula Hn. p. p.). Larsklumpen; tal- 
rik paa Aspaasvolden. Paa begge steder sammen med stam- 
artene. Paa det sidste sted alle overgange fra alpina til alrata. Som 
jeg før har gjort opmerksom paa (i Nyt magasin I. nat. B. 40, 
pag. 350), bestaar vistnok G. rectiuscula Hn. saa vel av alpina X 
atra!a som av en form av selve atrata. Åtrata danner ogsaa ba- 
stard med polygama, men meget sjelden. 
Av hastarden alpina X polygama har jeg et eneste individ fra 
det nordligste Norge. 
Bastarden alpina X atrata falder i to naturlige grupper: f. he- 
terostachya: endeakset bestaar bare av hanblomster eller helt tomt. 
Aksene hos denne form ligner meget holostoma sine, bare med 
den forskjel at hanakset rækker over hunaksene; f. homostachya: 
ogsaa endeakset med hunblomster. Hos begge former er aksene 
smalere og længere i forhold til tykkelsen end hos atrata. Hos 
begge former staar bladenes farve og bredde nærmest atrata; men 
fruktenes farve er som hos alpina. 
GC. aquatilis Wc. Vola. Forekom der i fl. former: saavel typica 
som sphagnophila og en form som staar meget nær GC. stans Dr. 
Ellers er aquatilis meget sjelden i Indherred. Jeg har ikke set 
den andre steder end paa Vola i Meraker og paa Hansmyra, øverst 
i Værdalen, ganske nær ril:sgrænsen. 
G. rigida Good. Tem .alm. i hele distriktet. Var. interalpina 
Læst. Dalvola, Larsklumpen, Vola. 
C. aquatilis X rigidis. Vola. Vokste i nærheten av den foran 
anførte C. stans, hvem den meget ligner. De var dog — særlig paa 
voksestedet i levende live — let at skille fra hverandre. Farven 
hos G. stans var mørkere, bladene mere tydelig indrullede i kan- 
tene. Aksene hos bastarden mere sylindriske, og ikke saa tæt- 
