14 ANATHON BJØRN pr. [1920 
sies, at spalteren fig. 7 sandsynligvis tilhører stedets ældre bebysg- 
gelseslag, hvis tid der siden skal tales om. 
Ogsaa fra denne boplads foreligger endel uregelmæssige flint- 
skiver, med tilsigtede skarpe kanter, som maa stilles sammen med 
de der nævntes under gjennemgaaelsen av inventaret fra det høiest- 
liggende findested. 
Pilespidser. Herav har fundet ydet 40 eksemplarer, hvorav 
en av sort kvarts. Antallet kan synes litet naar man erindrer at 
bebyggelsen maa ha strakt sig over et længere tidsrum, men i dette 
forhold spiller vel skiferen som redskapsmateriale ind. Flintpilene 
er av sterkt varierende former. 10 eksemplarer tilhører den eneg- 
gede type; to er avbildet som fig. 8. Der er skrevet saa meget om 
den eneggede pilespids i den senere tid*, saa den skal ikke omtales 
nærmere her, det kan være nok at minde om at formen tar sin 
begyndelse i tardenoisien og gaar helt ned i yngre norsk stenalder 
efter forlængst at være gaat av bruk inden alle andre omraader. 
Det er naturlig, at en form som har været an- 
Z vendt gjennem saa lange tider, efterhaanden vil 
«JA gjennemgaa nogen forandring, og enkelte av de 
foreliggende stykker staar da ogsaa langt under 
de ældre i fin utførelse, medens andre er mere 
ourindelige i sit tilsnit og paa det tydeligste træ- 
der frem som ætlinger av de samme former som 
var i bruk samtidig med de fuldt utviklede skive- 
spaltere. Og netop heri ligger betydningen av 
disse og øvrige relikter i fundet, de knytter for- 
bindelsen bakover i tid. 
En gammel ogsaa ellers i yngre stenalder forlængst utdød form 
er den rhombiske pilespids, som i Allanengeffer hunder 
i tre eksemplarer. Den rhombiske pilespids forekommer ofte paa 
vore ældre bopladser, og det kan forsaavidt være berettiget at tale 
om en egen form, men den turde dog i sin oprindelse være utledet 
av den eneggede type, og er sikkert i mange tilfælder kun at op- 
fatte som grovt forarbeidede eneggede pilespidser. Dens tid falder 
ogsaa i det øvrige Skandinavien helt sammen med disse. 
Et moment av betydning er flekkespalterens stilling i 
norsk stenalder, hvor den er like saa sjelden som den er almindelig 
dansk og svensk ældre stenalder. Dette vigtige forhold er tidligere 
ikke traadt klart frem, ved at man ikke var kritisk nok i sin sigt- 
ning av materialet, saa der som flekkespaltere regnedes med styk- 
ker som egentlig kun hører hjemme blandt avfaldet. 
Fra Allanenget kan ikke anføres en eneste sikker flekkespalter 
med retoucheret tange. 
Fig. 8. To eneggede 
pilespidser. 1/; 
1 Fund og litteratur vedrørende tidlig neolitiske pilespidser er sammen- 
stillet av G. Sarauw i Pråhistorische Zeitschrift VI, s. 1 ff. 
