16 ANATHON BJØRN Å [1920 
A. W. Brøgger lægger vegt paa at flekkepilen ikke forekommer i 
Vistefundet", hvis tid alt er nævnt. 
En sjelden form nordenfjelds er den lille vakkert forarbeidede 
pilespids fig. 10 med indsvunget basis og vel retoucherte egge. Ny- 
lig indkom til museet et lignende stykke fra en endnu ikke nær- 
mere undersøkt boplads ved Eikrem paa Gossa, hvorfra der bl. a. 
ogsaa er indsendt to brudstykker av megalitiske flintdolker. I det 
hele synes de specielt megalitiske redskapsformer, hvortil fig. 10 
hører, inden vort omraade at maatte henføres til en tid som ikke 
gaar synderlig langt op i ganggravstid. Den lille hjerteformede 
pilespids er derfor av megen betydning naar man skal søke at 
fastslaa den nedre tidsgrænse for stenaldersbebyggelsen i Allan- 
engei. 
Skrapere. Aviflint er dette redskap fundet i stort antal paa 
bopladsen, derimot er skrapere av kvarts og bergkrystal sjeldnere 
anvendt. 
Der haves fra fundet en række flekker hvis egge er mere eller 
mindre takket. Dette træk er nu ikke nok til at gi navn av flekke- 
skrapere, da takkerne kan hitføre fra andre aarsaker end netop 
slit som fremkom under bruken*. Som sikre flek- 
keskrapere kan opføres to av bergkrystal og 117 
av flint, hvorav en er et meget godt stykke tildannet 
av en bred flekkes endeparti og med retouch langs 
kanterne saavel som ved den noget avrundede ende. 
Forøvrig findes alle de almindelige former av flekke- 
skraperen. Antallet av spaanskrapere, tildan- 
net av flintavfaldet som det fremkom ved redskapstil- 
ee virkningen, beløper sig ialt til 271 stykker, gjennem- 
* — spids. gaaende av ringe størrelse. De fleste har retouch, me- 
dens andre synes at ha været brukt i naturlig tilstand 
naar de kun frembød skarpe kanter. 
Grænsen mellem spaanskraperen og skiveskraperen er 
ret flytende, det maa egentlig kun bli størrelsen som sætter skillet. 
Skiveskraperne, hvis antal er 45, er gjerne dannet av blokkens yt- 
terkanter som maatte fjernes paa grund av dens kvaster og skjæm- 
mende kalkskorpe. Ingen større skive av ren, god flint er anvendt 
som skraper. Der er paa nordenfjeldske bopladser fra den senere 
stenalder fremdradd flere skiveskrapere der er vakkert utformet og 
med fin retouch, men ingen av de her foreliggende røber nogen be- 
arbeidelse utover retouchering hvor det var nødvendig. Om enkel- 
tes anvendelse som skrapere vidner bare sterke slitmerker. Saa- 
ledes stykket fig. 11, som tidligere er opfattet som skivespalter, men 
som i virkeligheten kun er et spaltestykke hvis ene skarpe kant 
1 Å. W. Brøgger, sidst anf. sted, s. 19. 
2? Affaldsdynger, s. 44. 
