Nr. 7] STENALDERSBOPLADSERNE I ALLANENGET 1069) 
sund!', Dromnes og Grisvaag i Aure* samt Gutulvik i Bjørnor*. 
Derimot kjendes typen fra de østlandske Nøstvetbopladser fra Gil- 
tyet og Haltorp i Spydeberg", hvor der er fundet et par eksemplarer 
som ifølge velvillig meddelelse fra konservator dr. Helge Gjessing 
kommer meget nær fig. 37 no. 1 i Déchelette, Manuelle d'archéolo- 
gie I, men er mindre. I Skandinavien forøvrig kjender jeg formen 
fra det store Maglemosetidsfund fra Sværdborg mose paa Sjælland, 
men stykkerne herfra er betydelig større end de norske, hvad der 
vel har sin grund i at disse sidste stammer fra en tid da flintred- 
skaperne var mindre end i ældre stenalder som alt nævnt. I stør- 
relse og tid svarende til vore er derimot det eksemplar som er fun- 
det paa en yngre stenalders boplads i Bohuslåns, saavidt mig be- 
kjendt det eneste redskap av denne art fra Sverige. 
Da vi for hele Vestnorge ikke kjender en eneste kjølformet skra- 
a. b. c. d. e: f 
Fig. 14 a—f. Fire flekkebor og to flekkebor. 
per fra ældre stenalder, er det mere end tvilsomt om vi her har 
med paleolitiske relicter at gjøre. Langt sandsynligere er det at 
sætte de foreliggende stykker i forbindelse med de tilsvarende for- 
mer fra Østlandet. Vi vet jo ellers fra den tidligere stenalder her- 
oppe hvor lang tid det tok før kulturmeddelelser sydfra avsatte spor 
i redskapsforraadet. De kjølformede skrapere paa Østlandet er vel 
igjen snarest at sætte i forbindelse med skraperne fra Maglemose- 
tidens kultur. Ifølge Breuils anførte avhandlinger dør formen i 
Vesteuropa ut allerede i Magdalénien. At operere med relicter fra 
en hypotetisk ubrutt bebyggelse av Skandinavien fra solutrétid — 
T. 11965. 
T. 11826 og 12053. 
T. 10717. 
GC. 19212 og 19522 b. 
. Frödin, Tanums hårrads fasta fornlåmningar från stenålderen. Bi- 
drag till Göteborgs och Bohuslåns historia VIII, s. 417, fig. 107. 
Kø vb 
| 
o 
