Nr: 7] STENALDERSBOPLADSERNE I ALLANENGET 7) 
heldig bergart med sterk tendens til forvitring. Dette er uheldig 
nok, da det i enkelte tilfælder kan være til hinder for en sikker 
bestemmelse av tekniken. For de avbildedes vedkommende er der 
imidlertid ingen tvil, de er primært dannet ved tilhugning. Da 
det for at vinde kjendskap om øksernes typologiske utvikling er 
nødvendig at fæste sig ved flere de- 
taljer i form og tilvirkningsmetode 
skal vi betragte de avbildede styk- 
ker enkeltvis. 
Kvartsøksen fig. 17 viser et tver- 
snit i form av et likesidet triangel, 
som det er karakteristisk for de bed- 
ste av de ældste, uslepne Nøstvetøk- 
ser paa Østlandet. A. W. Brøgger 
har i sine typologiske studier over 
disse økser kaldt dette tversnit for 
a-tversnit". Alle sider er jevnt til- 
hugne, eggen er dannet ved en ene- 
ste avspaltning. Nakken er spids og 
ryglinjen meget skarp. M. h. t. eg- 
gens utformning skiller den sig no- 
get fra de ældste økser paa Østlan- 
det, idet disses egglinje gjerne er 
oval, medens den paa fig. 17 er ret. 
Dette er vel bare en variation og be- 
hever ihvertfald ikke at være noget 
alderskriterium, som nyere danske 
fund av økser med ret egglinje fra 
ældre stenalder har vist”. 
Øksen fig. 18 er et meget godt og 
interessant stykke. Den er dannet 
ved talrike større og mindre hugg, 
som særlig træder tydelig frem paa 
oversiden. Paa undersiden har man 
stræbt efter at faa frem en mere jevn 
flate, navnlig ved den paa dette 
stykke jevnt buede egg, hvor der 
sees arr efter en mængde smaa 
hugg. Et moment av vigtighet er det at eggpartiet viser retouch. 
Dette er avgjørende som bevis for at man paa bopladsep har be- 
nyttet uslepne økser som denne. Tversnittet viser en svakt hvælvet 
underside og sterkt hvælvet overside, saaledes svarende til Brøg- 
gers b-tversnit. 
Fig. 17. Nøstvetøkse av kvarts. tl1 
1 Økser av Nøstvettypen, s. 19. 
?> GC. Å. Nordman, Skaldyngernes stenyxor, Aarb. 1918, s. 145. 
