Nr. 7] STENALDERSBOPLADSERNE I ALLANENGET 35 
disse skiferstykker maa tilhøre. Derimot maa betegnelsen skra- 
pere være rigtig. En antydning i den retning gir fig. 34, hvis egg 
er sterkt slitt og slitmerker sees ogsaa et stykke opover den ene 
Fig. 34. Fig. 35. 
Fig. 34—37. Skiferskrapere. 1/1. 
side av eggpartiet. Videre kjendes slike skra- 
pere av tilsvarende form men av ben fra pæle- 
bygningerne ved Robenhausen". 
Av pilespidser av skifer er der fundet 31 hele 
og fragmentariske som alle tilhører den slanke 
form. Som fig. 38—44 viser er alle de former 
som pleier at forekomme paa bopladser repræ- 
sentert. Kronologien for de enkelte former er 
jo noget løs saa der intet sikkert kan uttales 
om hvor længe pilespidser av skifer har været 
anvendt paa bopladsen, kun om formen lig. 44 
vet vi at den tidligst optraadte i overgangsti- 
den mellem ganggrav av hellekistetid, den er 
ihvertfald ikke kjendt fra noget fund fra ældre 
tid her i landet. Stort ældre er vel heller ikke 
et par ikke avbildede spidser med bare en mot- 
hake. Fig. 45 maa henføres til den gruppe skiferspidser hvis fæl- 
les kjendemerke er et eller to borehuller ved spidsens basis og som 
saaledes vel har betydning for skjæftningen*. Paa det avbildede 
Fig. 37. 
1 H. Messikommer, Die Pfalbauten von Robenhausen, 1913, pl. XIV, 
fig. 17 og 22. I Museo preistorico i Rom har jeg set en række store og smaa 
benskrapere av ganske samme form som de Messikommer avbilder. Særlig 
almindelig var disse redskaper i Terramarefundene fra Emilia og Lombardiet 
som for den alt overveiende del indeholder bronsealdersaker. 
2? K. Rygh, Hvorledes skjeftedes skiferspidserne? Oldtiden III, s. 59 ff. 
