32 MALME, STÅNDARNA HOS PYROLA UNIPLORA. 



Detta ståndarnas egendomliga läge hos den utslagna blomman 

 hos Pyrola uniflora observerades redan af Linné under hans 

 lappska resa. Han skrifver nemligen i sin 1737 utkomna Flora 

 lapponica, sid. 131: »Floris huius corolla sequalis est ut et pistillum, 

 stamina vero insequalia quoad situm; communiter enim primo 

 petalo incumbit stamen unicum, secundo duo, tertio tria, quarto 

 unum, quinto tria.» På nutida botaniska språk skulle detta 

 kunna uttryckas sålunda: »Denna blommas krona är regelbunden 

 (aktinomorf) liksom också gynoeciet, androeciet är deremot osym- 

 metriskt med afseende pä ståndarnas läge; vanligen ligger nem- 

 ligen mot det första kronbladet en enda ståndare, mot det andra 

 två, mot det tredje tre, mot det fjerde en, mot det femte tre, i) 

 Under sin öländska resa (1741) undersökte Linné noggrannare 

 den ifrågavarande växtens blommor. I den 1745 utgifna rese- 

 beskrifningen -) heter det på sid. 145: »Pyrola scapo unifloro 

 stod nu i sin bästa bloranra: ty samlade wi åtskilliga blommor, 

 at man af dem en gång kunde bilägga den twistighet, som är 

 emellan Botanisterna om antahlet af stamina inom hwart kron- 

 blad, men wi funno, at ehuru hon altid har 10 tilbakas bögde 

 stamina, är doch numerus så owiss, at man fåfängt söker något 

 wist, och hafwa sig stamina emot petala, som numrerna emot 

 bokstäfwerna. 



A. B. C. D. E. 



12 3 2 2 



12 2 3 2 



1 2 2 2 3 



1 2 3 1 3 



13 2 2 2.» 



') Denna typ visade sig icke vara den vanligaste i sydvestra Södermanland. 



^) Carl Linn^ei Öländska och Gothländska Resa Stockholm och 



Upsala. 1745. Denna resebeskrifning har tydligen varit obekant för Röpee, 



enär han ingenting nämner om Linne's här offentliggjorda iakttagelser öfver 



Pyrola uniflor a-hlomman. 



I registret använder Linné binära växtnamn, ett förhållande, som — ■ jag 



är benägen att säga lyckligtvis — i allmänhet blifvit förbisedt af vara dagars 



nomenklatur-reformatorer. 



