406 \ DUNÉK, STJERNKATALOG PÅ FOTOGRAFISK VÄG. 



inne, för att närma sig den äldre. Det skulle då blifva det nu 

 pågående stora arbetet, som står utan förbindelse med vare sig 

 för- eller framtid. Och i alla händelser måste detta åtminstone- 

 delvis inträffa, så snart de nya, i egentligare mening akroma- 

 tiska objektiven, eller ock spegelteleskop, och i och dermed de- 

 orthokromatiska plåtar man nu har blifva allmännare använda. 



Det kunde derför, måhända, varit betänksammast, att upp- 

 skjuta det stora arbetet ytterligare ett fjerdedels sekel; och vid 

 kongressen 1887 framhöllos af mig de å det glastekniska labora- 

 toriet i Jena pågående försöken att framställa s. k. specialglas, 

 hvilka försök redan då syntes kunna leda till konstruktionen af 

 verkliga apokromater. Men ifvern att begagna den gynsamma^ 

 vind, som då blåste, och att genast få börja arbetet var för stor, 

 och man måste, särskildt i betraktande af allt det myckna, som 

 vid sidan af kart- och katalogarbetet blifvit uträttadt med de 

 fotografiska refraktorerna, erkänna, att de mindre betänksamma i 

 det hela fått rätt. Äfven om arbetet blir relativt mindre värde- 

 fullt i fotometriskt hänseende, qvarstår som en gifven behållning: 

 de ojemförligt noggranna stjernorterna, hvilka, relativt till hvar- 

 andra, hvad Potsdamobservationerna beträffar, äro bestämda med 

 en sådan skärpa, att de sannolika felen i hvardera koordinaten 

 uppgå till endast ^/g bågsekund. Denna noggrannhet är så. 

 mycket högre än noggrannheten hos de med meridiancirklar be- 

 stämda stjernorterna, med hjelp af hvilka det är möjligt att 

 förvandla de relativa orterna till absoluta, att man i Potsdam 

 heslutit att ej för närvarande söka åstadkomma absoluta orter,, 

 som hafva en större noggrannhet än 1 tidssekund i ascensio 

 recta och en tiondedels bågminut i deklination. Deremot lem- 

 nas hjelptabeller, medelst hvilka man ur de direkta mätningarne 

 kan med betydande noggrannhet härleda stjernornas orter. 



Hvad åter den fotografiska kartan beträffar, för hvilken å 

 flera af de samverkande observatorierna intresset synes hafva^ 

 åtminstone i någon män, svalnat, tyckes dermed utan större 

 skada, ja, kanske rent af med fördel, kunna anstå, till dess ob- 

 servatorierna blifvit försedda med verkliga apokromater. Ty 



