588 BERGENDAL, KÄNNEDOMEN OM DE NORDISKA NEMERTINERNA. 



medförde då ett redan i stycken söndersnördt exemplar af denna 

 art, hvilket jag dä i mina anteckningar hänförde till Hubrechts 

 C. polymorpha och äfven jämförde med den af Mc. Intosh s. 

 205 omnämnda mörka varieteten från ön Herm, Hufvudet, som 

 var starkt tillplattadt, hade emellertid en ljusare kant och en 

 tydligt framträdande hvit spets. Främre delen af djuret var 

 mycket ljusare färgadt än den bakre. Främre delens färg vex- 

 lade mellan orange och rödbrunt, bakre var mera mörkbrun. A 

 sidorna syntes en något ljusare strimma. Afvenså utmärkte sig 

 ett band å ryggen, i hvilket könsporerna voro belägna, genom 

 något ljusare färg. Tagen i Gullmarfjorden, Flatholmsrännan 

 eller dess grannskap. 



2. Carinella superba (KölLIKER). 



Carinella annulata var. Mc. Intosh s. 205. 



Carinella annulata Hubrecht 1879 s. 207. 



Carinella annulata JouBiN 1890 s. 483. 



Carinella annulata JouBiN 1894 s. QQ. 



Carinella annulata Bürger 1895 s. 521, 



Denna ståliga nemertin synes vara ganska sällsynt i Bo- 

 huslän. Jag har endast en gång, Aug, 1889, erhållit ett främre 

 stycke af densamma från inre delarne af Gullmarfjorden i när- 

 heten af Smörkullen. ^) Den var så olik Carinella annulata, att 

 jag aldrig ett ögonblick tvekade derom, att det måste vara en 

 annan art, ehuru dessa arter af Mc Intosh hopblandats. Ryg- 

 gens färg var djupt mörkbrun, sidornas mera röd. De hvita 

 banden voro fullt normala. Enda egendomligheten synes mig 

 ]mfva varit förekomsten af några skarpt markerade svarta punk- 

 ter å hvardera sidan om hufvudets spets, som voro så skarpt 

 framträdande, att jag i mina notiser angifvit dem såsom ögon (?). 



Såsom förut anmärkts finnes å Göteborgs museum ett glas 

 med bitar af denna art. Etiketten, där de nämnas Meckelia 



^) Exemplaret var dagen förut insamladt och kouserveradt af numera aflidne 

 docenten C. Aurivillius, som med zool. stationens båt ocli draggkarlar före- 

 tagit en resa till Gullmarns inre delar, Saltkällefjordeu m. m. 



