168 MÖRNER, CYSTIN UR HORNSUBSTANS. 



hänsyn till dess bildning inom organismen svårligen tänka sig 

 annat, än att det ytterst härleder sig från ägghvita eller andra 

 proteinämnen, men huruvida det helt enkelt uppstår genom klyf- 

 ning af dessa ämnen, eller om det derur bildas på något annat 

 sätt är naturligtvis en fråga, som först genom särskilda under- 

 sökningar kan besvaras. Det är dock en fråga, hvilken har så 

 mycket större intresse, som vi veta endast helt obetydligt an- 

 gående det sätt, hvarpå svaflet finnes bundet i proteinämnena. 



De tillfälliga fynd af cystin i lefver af menniska och af 

 häst samt i kreatursnjurar, som blifvit gjorda, lemna härvid 

 ingen utredning. Samma är förhållandet med den iakttagelse, 

 som KüLZ^) en gång gjort, då han vid digestionsförsök med 

 fibrin och pankreas fann cystin vid bearbetning af digestions- 

 produkterna. 



Mer upplysande kan en iakttagelse af Emmerling^) synas 

 vara, då han bland tyrosink ristaller, framställda ur horn, fann 

 cystinkristaller, men denna iakttagelse står som ett helt till- 

 fälligt fynd, hvars betydelse motsäges af de många försök, som af 

 andra blifvit utförda och i detta hänseende gifvit negativt resultat. 



Redan år 1848 har Fleitmann^) påpekat, att det svafvel, 

 som vid kokning med alkali låter afskilja sig ur proteinämnena 

 i form af svafvelalkali, förhåller sig som cystinets svafvel, hvil- 

 ket till stor del kan afskiljas på detta sätt. 



Vid de många undersökningar, hvilka sedan dess blifvit ut- 

 förda för att utreda proteinämnenas klyfningsprodukter, särskildt 

 genom kokning med mineralsyror har man, frånsedt Emmerling's 

 nyssnämnda iakttagelse, ej återfunnit cystin. Särskildt har 

 Suter^) under E. Baumann's ledning och med användning af 

 förbättrade undersökningsmetoder sökt efter cystin, eller det 

 cystinet närstående cysteinet, bland hornsubstansens klyfnings- 

 produkter, men med negativt resultat, och drager deraf den slut- 



1) KÜLz: Zeitschr. f. Biologie; Bd. 27; 1891; S. 415. 



2) Emmerling: Chemiker Zeitung; 1894; S. 1539. 



^) Fleitmann: Annalen d. Chemie u. Pharmacie; Bd. 66; 1848; S. 380. 

 ^) Sutek: Zeitschr. f. physiol. Chemie; Bd. 20; 1895; S. 564. 



